Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 6330/2005. számú ügyben 

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában előadta, hogy volt férje nem fizetett részére gyermektartásdíjat. A bíróság által a tartásdíj alapösszegeként megállapított havi 8000 forintot 2005 augusztusáig az állam előlegezte meg a panaszosnak. 
A panaszosnak 2005 augusztusában jutott tudomására, hogy volt férje jövedelméből 2005 februárjától Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Közgazdasági Osztálya havi 17.000 forintot levon. A közgazdasági osztály azonban a gyámhivatalt nem tájékoztatta arról, hogy a panaszos volt férjének végrehajtás alá vonható jövedelme van.
A beadványban foglaltakkal kapcsolatban felmerült a jogállamiságból eredő jogbiztonság követelménye, ezen belül a tisztességes eljáráshoz, továbbá a szociális biztonsághoz való jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam. 
Zalaegerszeg Megyei Jogú Város jegyzőjétől tájékoztatást és az ügyben keletkezett dokumentumok másolatának rendelkezésemre bocsátását kértem.

Az ügy jogszabályi háttere
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.

1997. évi XXXI. tv. a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
22. § (1) A gyermektartásdíj megelőlegezésének akkor van helye, ha a) a bíróság a tartásdíjat jogerős határozatában már megállapította vagy van olyan külföldi bíróság, vagy más hatóság által hozott jogerős határozat, amelyet a Magyarországon élő gyermek javára nemzetközi szerződés vagy viszonosság alapján kell végrehajtani, és b) a gyermektartásdíj összegének behajtása átmenetileg lehetetlen, továbbá c) a gyermeket gondozó szülő vagy más törvényes képviselő nem képes a gyermek részére a szükséges tartást nyújtani, feltéve, hogy a gyermeket gondozó családban az egy főre jutó havi átlagjövedelem nem éri el az öregségi nyugdíj legkisebb összegének kétszeresét.
23. § (1) A gyámhivatal a bíróság által a tartásdíj megfizetésére kötelező határozatában megállapított összeget, százalékos marasztalás esetében az alapösszeget előlegezi meg.
24. § (1) Ha a gyermektartásdíj megelőlegezését jogerősen megállapítják, az a kérelem benyújtásától esedékes. A folyósítás időtartama a kérelem benyújtásának napjától az alapul szolgáló ok előrelátható fennállásáig, legfeljebb azonban három évig tart. Indokolt esetben a megelőlegezés folyósítása - egy alkalommal - legfeljebb további három évre ismételten elrendelhető. Nincs helye a megelőlegezés ismételt elrendelésének, amennyiben a (7) bekezdés szerinti adók módjára történő behajtás 3 éven át nem járt eredménnyel. (2) A jogosultság megállapítása és megszüntetése esetén a megelőlegezendő összeg folyósítására a 20. § (3)-(4) bekezdésében foglaltak az irányadók. (3) A gyámhivatal hivatalból vagy a külön jogszabályban meghatározott szervek és személyek értesítése alapján a gyermektartásdíj folyósítását - legfeljebb hat hónapra - felfüggeszti, ha a) a kérelmezőnek a 22. § (1) bekezdésében meghatározott körülményeiben változás állt be, b) a kötelezett rendszeres jövedelmére, illetve az egyéb vagyonára vezetett végrehajtás eredménnyel jár, c) a kötelezett a kérelmező részére közvetlenül fizet tartásdíjat, d) a gyermek ideiglenes hatályú elhelyezését rendelték el. (4) A gyámhivatal a felfüggesztést követő vizsgálat eredményeképpen elrendeli a gyermektartásdíj további folyósítását vagy a megelőlegezést megszünteti.

149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet, a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer.)
69. § (1) A gyermektartásdíj megelőlegezése iránti eljárás a gyermektartásdíjra jogosult gyermek szülőjének vagy más törvényes képviselőjének kérelmére indul.
73. § (1) A gyermektartásdíj megelőlegezését elrendelő határozat rendelkező részének a 14. §-ban foglaltakon kívül tartalmaznia kell: a) a megelőlegezett gyermektartásdíj összegét, b) a gyermektartásdíj megelőlegezésének időtartamát, c) a folyósítás kezdő napját, d) tájékoztatást arra vonatkozóan, hogy kérelemre a megelőlegezés ismételten elrendelhető, illetve a Gyvt. 22. §-ának (7) bekezdése alapján tovább folyósítható, e) tájékoztatást arra vonatkozóan, hogy az érintettek kötelesek haladéktalanul jelezni a gyámhivatalnak, ha ea) tudomást szereznek a kötelezett jövedelméről, vagyonáról, valamint a gyermektartásdíj-fizetés feltételeinek megszűnéséről, eb) a kérelmezőnek a Gyvt. 22. §-ának (1) bekezdésében meghatározott körülményeiben változás állt be, ec) a kötelezett rendszeres jövedelmére, valamint egyéb vagyonára a végrehajtás eredménnyel járt, ed) a kötelezett a kérelmező részére közvetlenül fizet tartásdíjat, ef) a gyermek nagykorúvá vált és a nappali oktatás munkarendje szerint tanulmányokat nem folytat, illetve, ha ezen tanulmányok folytatása miatt került sor a gyermektartásdíj továbbfolyósítására vagy megállapítására, és a fiatal felnőtt a tanulmányait abbahagyta, eg) a Gyvt. 22. §-ának (6) bekezdése alapján történt a megelőlegezés, és a részösszegű megfizetés vagy részösszegű behajtás összege meghaladja a bíróság által megállapított gyermektartásdíj alapösszegének 50%-át, f) a határozat azonnali végrehajthatóságát. (2) A gyámhivatal határozatát megküldi a jogosultnak, a kötelezettnek, a kötelezett utolsó ismert munkáltatójának, a végrehajtást foganatosító bíróságnak, illetve az önálló bírósági végrehajtónak, a kötelezett lakóhelye - lakóhely hiányában tartózkodási helye - szerinti ügyészségnek, jegyzőnek, valamint a gyámhivatal székhelye szerinti jegyzőnek és a külföldön lakó kötelezett esetében a Kereskedelmi és Hitelbanknak. (3) A Gyvt. 24. §-ának (3) bekezdésében foglaltak alapján történő felfüggesztés esetén a gyámhivatal 30 napon belül megindítja a felülvizsgálatot annak érdekében, hogy a gyermektartásdíj megelőlegezésének feltételei fennállnak-e. Amennyiben a megelőlegezés feltételei nem állnak fenn, úgy a megelőlegezést meg kell szüntetni.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
Zalaegerszeg Város Gyámhivatala 1205-7/2002. számú, 2002. november 5-én kelt határozatával 8000 Ft/hó összegben – 2002. szeptember 24.-től, 2005. szeptember 23.-áig – a gyermektartásdíjat a panaszosnak megelőlegezte. A gyámhivatal a határozatban megkereste a közgazdasági osztályt, hogy intézkedjen a megállapított összeg panaszos részére való havonkénti folyósítása iránt. A gyámhivatal a közgazdasági osztályt arra is kérte, hogy a panaszos volt férje (a kötelezett) terhére megelőlegezett tartásdíj összegének, késedelmi kamatának és a folyósítással felmerült költségeknek adók módjára történő behajtása érdekében negyedévente intézkedjék. A gyámhivatal a határozathozatallal egyidejűleg felhívta a hivatalból értesítetteket (a közgazdasági osztályt is), hogy a gyámhivatalnak haladéktalanul jelezzék, ha ”tudomást szereznek a kötelezettnek az előlegezés feltételeire kiható jövedelméről, vagyonáról, ha a kötelezett rendszeres jövedelmére, vagy egyéb vagyonára vezetett végrehajtás eredménnyel járt.”
Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Adóosztályának (a továbbiakban: adóosztály) vezetője 2004. december 13-án a Zala Megyei Egészségbiztosítási Pénztártól tájékoztatást kért a kötelezett munkáltatójára vonatkozó adatokról. A polgármesteri hivatalnál 2005. január 5-én iktatott válasz szerint a kötelezettnek munkaviszonya volt egy zalaegerszegi kft-nél.
Az adóosztály ezt követően a kötelezett munkabére – gyermektartási díjhátralék címen – letiltást bocsátott ki. A kötelezett munkáltatója az adóosztályt – 2005. január 17-ei keltezéssel – tájékoztatta arról, hogy 2005. február 4-étől, havi 16.530 forint összegben a letiltást foganatosítják.
A panaszos a levonásról való tudomásszerzést követően – 2005 augusztusában – a közigazgatási osztály vezetőjét az ügy kivizsgálására, a szükséges intézkedés megtételére, illetve anyagi kárpótlásra kérte. Az osztályvezető panaszosnak adott válasza szerint a behajtás tekintetében a panaszos volt férje az ügyfél, így a behajtással kapcsolatos adatok vonatkozásában a közigazgatási osztálynak nincs adatszolgáltatási kötelezettsége sem a panaszos, sem a gyámhivatal felé. 
A panaszos volt férje időközben munkanélküli lett. A panaszos és a Zala Megyei Munkaügyi Központ Zalaegerszegi kirendeltsége is jelezte a gyámhivatalnál, hogy bírósági ítélet alapján a gyermektartásdíjat a kötelezett munkanélküli ellátásából levonják, azt a panaszosnak folyósítják. Előzőekre figyelemmel a gyámhivatal a gyermektartásdíj folyósítását 2005. augusztus 1-jétől felfüggesztette, majd a 2005. október 3-án kelt, 1141-5/2005. számú határozatával megszűntette.
Megállapítottam, hogy a közgazdasági osztály a gyámhivatal, 1205-7/2002. számú határozata rendelkező részét figyelmen kívül hagyva, nem tájékoztatta a gyámhivatalt arról, hogy a kötelezettnek 2005 januárjától munkaviszonyból származó jövedelme volt, illetőleg hogy a rendszeres jövedelmére végzett végrehajtás eredménnyel járt. Ha a közigazgatási osztály a tájékoztatási kötelezettségének eleget tett volna, a gyámhivatal a gyermektartásdíj megelőlegezésének felfüggesztésével egyidejűleg tájékoztathatta volna az önálló bírósági végrehajtót arról, hogy a kötelezettnek van végrehajtás alá vonható jövedelme. Ebben az esetben a végrehajtó már 2005 februárjában a kötelezett munkabéréből letilthatta volna a gyermektartásdíj összegét. A kötelezett munkabéréből letiltható összeg magasabb lett volna, mint a bíróság által 8000 forintban megállapított – a panaszosnak folyósított – alapösszeg, így a panaszost, illetve a kiskorút anyagi kár érte.
Megállapítottam, hogy mulasztásával a közgazdasági osztály visszásságot okozott a jogállamiságból eredő jogbiztonság követelményével, ezen belül a tisztességes eljáráshoz, valamint a panaszos gyermekének szociális biztonsághoz való jogával összefüggésben.

Kezdeményezés
A jogsértés jövőbeli elkerülése érdekében az Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal jegyzőjét arra kérem, hogy hívja fel a hivatal dolgozóinak figyelmét arra, hogy a jövőben a Gyer. 73. § (1) és (2) bekezdésén alapuló és a gyámhivatal által határozatba foglalt értesítési kötelezettségüknek tegyenek eleget.
Végül felhívom a panaszos figyelmét, hogy az önkormányzat ellen államigazgatási jogkörben okozott kár megtérítése tárgyában pert indíthat a polgári bíróság előtt.

Budapest, 2006. június 20.
Takács Albert sk.