Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 6270/2005. számú ügyben

Előadók: dr. Endrődi Zsuzsa
Az eljárás megindulása
A panaszos azért fordult hozzám, mert a földhivatal a földhasználati bejelentésével érdemben nem foglalkozik, ügye több mint egy éve húzódik. Állítása szerint nem volt tudomása arról, hogy az ingatlanra szóló haszonbérleti szerződést a korábbi tulajdonosok 2013-ig meghosszabbították. Ha ez a földhasználati nyilvántartásból kiderült volna, akkor az adásvételi szerződéseket nem köti meg. A földhivatal mulasztása miatt súlyos kára keletkezett, ezért szeretné az ügyet kivizsgáltatni és anyagi veszteségei megtérítését kérni.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált jogbiztonsághoz való jog sérelmének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás
A tényállás tisztázása érdekében tájékoztatást kértem a körzeti földhivatal vezetőjétől, aki válaszához mellékelte a szóban forgó ingatlan földhasználati lapjának teljes másolatát, valamint a haszonbérlő Kft. által benyújtott haszonbérleti szerződések másolatát is.
A hivatalvezető válasza, valamint a csatolt iratok alapján a következő tényállást állapítottam meg: A panaszos a 2004. augusztus 2-án kelt adásvételi szerződéssel vásárolta meg a szóban forgó ingatlant. A szerződés szerint az eladó tájékoztatta a vevőt arról, hogy az ingatlant a korábbi tulajdonosokkal kötött szerződés alapján részben a haszonbérlő Kft. műveli. A haszonbérlet időtartamára vonatkozóan a szerződés adatot nem tartalmazott. A panaszos 2004. május 17-én másolatot kért a földhasználati adatlapról, melyen a haszonbérleti szerződés lejárati ideje 2005. december 31. napja volt. 
A haszonbérlő Kft. a meghosszabbított szerződéseket, melyeket a korábbi tulajdonosok 2003. március 31-én írtak alá, július 9-én nyújtotta be a körzeti földhivatalhoz, az utolsó szerződést 2003. október 20. napján csatolta. A szerződések nyilvántartásba vételére azonban csak 2004. augusztus 17-én került sor. A panaszos jogelődje a 2003. december 16-án kelt adásvételi szerződéssel vásárolta meg az ingatlant, azután hogy a szóban forgó haszonbérleti szerződéseket az eladók meghosszabbították. E jogügylet alapjául szolgáló szerződésben is említést tesznek a felek a haszonbérletről oly módon, hogy az eladók intézkednek a haszonbérleti szerződés módosítása, vagy megszüntetése iránt. A haszonbérlet időtartamára vonatkozóan ez a szerződés sem tartalmaz információt.
A panaszos 2004. szeptember 20-án iktatott földhasználati bejelentő adatlapon kérte saját tulajdona jogcímén a földhasználat nyilvántartásba vételét. A földhivatal hiánypótlási felhívásban tájékoztatta a kérelmezőt, hogy az ingatlan 255,83 AK tulajdoni illetőségére 2013. december 31-ig nyilvántartásba vették a haszonbérlő Kft. földhasználatát. Ha a kérelmező kéri, a fennmaradó 12,88 AK tulajdoni részilletőségre a földhasználat nyilvántartásba vételét, akkor mellékelnie kell a 184/1999.(XII. 13.) Korm. rendelet 10. §-a által előírt vázlatot. A panaszos válaszában arra hivatkozott, hogy az adás-vétel időpontjában a földhasználati lapon a 2005. december 31. napja szerepelt a földhasználat lejárati idejeként, ezért újra kérte saját tulajdona alapján a teljes ingatlanra a földhasználat nyilvántartásba vételét. Ezt a kérelmét többször megismételte. 
A körzeti földhivatal 2005. november 29-én a panaszost arról tájékoztatta, hogy mindaddig nem tud a kérelemnek helyt adni, amíg a haszonbérleti szerződés érvénytelenségének megállapítása iránt indult perben a panaszosra kedvező jogerős ítélet nem születik. A Veszprémi Városi Bíróság a panaszos keresetét első fokon elutasította. Másodfokú bírói határozat az ügyben a vizsgálat idején még nem született.

Érintett alkotmányos jog
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

Az alkalmazott jogszabályok
A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
A termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény
A közigazgatási hatósági eljárásról és szolgáltatásról szóló 2004. évi CXL. törvény
A földhasználati nyilvántartásról szóló 184/1999. (XII. 13.) Korm. rendelet

A vizsgálat megállapításai:
A körzeti földhivatal által 2004. május 17-én kiadott részleges földhasználati lap a termőföldről (Ftv.)szóló 25/A §. (1) bekezdésének megfelelően tartalmazta a földhasználat kezdetét, lejárati idejét, nem tartalmazta azonban azt a lényeges adatot, hogy a haszonbérleti szerződést a felek 2003. március 15-én meghosszabbították, és ennek tényét 2003. július 9-én a körzeti földhivatalhoz bejelentették. Az Ftv. 25/C. § (3) bekezdése szerint a földhivatal díjfizetés ellenében a föld tulajdonosának és használójának a kérelmére adatot szolgáltat. A földhasználati nyilvántartás részletes szabályairól szóló 184/1999. (XII. 13.) Korm. rendelet (kormányrendelet) 22. §-a értelmében a földhasználati nyilvántartásból és az annak alapjául szolgáló szerződésekről, illetve bejelentésekről a földhivatal az alábbi adatokat szolgáltatja: a.) a szerződés, illetve bejelentés másolata, b.) földhasználati lap teljes másolata amely valamennyi nyilvántartott adatot tartalmazza c.) a földhasználati lap részleges másolata, amely csak a kívánt tételeket tartalmazza. A kormányrendelet 11. §-a előírja manuális vagy számítógépes iktatókönyv alkalmazását. Ennek alapján a körzeti földhivatal a valósággal egyező adatokat tudott volna szolgáltatni. 
A körzeti földhivatal a vizsgált esetben a nyilvántartásba vételről a bejelentéstől számított közel egy év elteltével intézkedett. A kormányrendelet nem tartalmaz szabályokat a nyilvántartásba vétel határidejére, de a közigazgatási hatósági eljárásról és szolgáltatásról szóló 2004. évi CXL. törvény (Ket.) 33. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az érdemi határozatot az (5) bekezdésben meghatározott időponttól számított 30 napon belül kell meghozni. Az (5) bekezdésben az ügyintézési határidő a kérelemnek az eljárásra hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatósághoz történő megérkezése napján kezdődik. 
A KET 82. § (2) bekezdése szerint a hatóság által valamely tény, adat, jogosultság, vagy állapot igazolására kiállított okiratot, mindezek más hasonló módon történő igazolását, valamint a hatósági nyilvántartásba történő bejegyzést (módosítást, javítást, törlést) határozatnak kell tekinteni. A vizsgált esetben a 30 napos ügyintézési határidő 2003. augusztus 9-én lejárt. 
Az alkotmányban rögzített jogállamiság elvéből fakadó tisztességes eljárás követelménye alapján a körzeti földhivataltól elvárható, hogy a törvényes határidőben intézkedjen, és a hatósági nyilvántartásból a valóságnak megfelelő adatokat szolgáltassa.
A panaszos sérelmét azonban nem egyedül a körzeti földhivatal hiányos adatszolgáltatása, vagy késedelmes ügyintézésére okozta, hanem a kormányrendeletnek az a hiányossága is, hogy az adatszolgáltatásra vonatkozó rendelkezések között nem írja elő a már bejelentett, de a nyilvántartásba még nem vett földhasználatról az adatszolgáltatási kötelezettséget. 
A fentiek alapján megállapítom, a jogbiztonsághoz való joggal összefüggő visszásságot amiatt, hogy a körzeti földhivatal nem kellő körültekintéssel tett eleget adatszolgáltatási kötelezettségének, és a törvényes határidőn túl intézkedett a meghosszabbított haszonbérleti szerződések földhasználati nyilvántartásba vételéről.
A panaszos a körzeti földhivatal mulasztására vezeti vissza az őt ért kárt. Ezzel kapcsolatban fel kell hívnom a figyelmét arra, hogy a Ptk. 205. § (4) bekezdése alapján a felek a szerződés megkötésénél együttműködni kötelesek, és figyelemmel kell lenniük egymás jogos érdekeire. A szerződéskötést megelőzően is tájékoztatniuk kell egymást a megkötendő szerződést érintő lényeges körülményről. 
A vizsgált esetben lényeges körülmény volt a haszonbérleti szerződés lejártának ideje, ez azonban sem a panaszos, sem jogelődje adás-vételi szerződésében nem szerepelt. Panaszos a kár megtérítését csak bíróságtól kérheti, az országgyűlési biztos a panasz vizsgálata során kártérítési ügyekben nem járhat el. 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény ( Obtv.) 29. § (2) bekezdésének e.) pontja alapján ugyancsak nincs hatásköre a bíróság eljárását és határozatait felülvizsgálni. A haszonbérleti szerződések érvényességének kérdésében kizárólag a bíróság jogosult dönteni. E kérdésben jelenleg a másod fokú bíróság előtt eljárás folyik. A bíróság jogerős határozata a körzeti földhivatalra nézve kötelező. A panaszosnak adott földhivatali tájékoztatás tehát helyes a tekintetben, hogy a kérelemnek helyt adni csak a bíróság jogerős döntése alapján van lehetősége. Nem tájékoztatta a panaszost azonban arról, hogy ügyében az eljárást felfüggeszti a jogerős bírói ítélet meghozataláig.

Ajánlások
A jogbiztonsághoz való joggal összefüggő visszásság orvoslása érdekében az Obtv. 21. § (1) bekezdése, valamint a 25. § alapján az alábbi kezdeményezéssel, illetve javaslattal élek:
Kezdeményezem a körzeti földhivatal vezetőjénél, hogy gondoskodjon arról, hogy a földhasználati bejelentéseket a hivatal a törvényes határidőben vegye nyilvántartásba. Amennyiben az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés (haszonbérleti szerződés érvényességének megállapítása) előzetes elbírálásától függ, mely más szerv hatáskörébe tartozik, a hivatal a Ket 32. §-ának (1) bekezdése szerint járjon el
Javasolom a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszternek, hogy a földhasználati nyilvántartás részletes szabályozásáról szóló 184/1999. (XII. 13. ) Korm. rendelet olyan módosítását kezdeményezze, mely előírja a földhivataloknak, hogy a földhasználati nyilvántartásból történő adatszolgáltatás terjedjen ki a már bejelentett, de még nyilvántartásba nem vett változásokra is.

Budapest, 2006. május 8.

Lenkovics Barnabás sk.