Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 6269/2005. sz. ügyben

Előadó: Nagy Tiborné

Az eljárás megindulása
A panaszosok a veszprémi Mártírok úti sportpálya helyére épített áruházak miatt fordultak az országgyűlési biztoshoz. Kifogásolták, hogy a helyi önkormányzat szerint nem illetik meg őket a szomszédjogok, pedig a közvetlen környezetben élőkként életkörülményeiket jelentősen befolyásolja az építkezés. Nem értik, miért kellett mintegy 100 éve sportolói célokat szolgáló létesítményt megszüntetni és „újabb – egyébként teljesen felesleges – bevásárlóközpontot megépíteni, tovább csökkentve ezáltal a város zöld felületeit”.
Mivel a panasz alapján felmerült a jogbiztonsághoz és tisztességes eljáráshoz, az egészséges környezethez, a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez, valamint a tulajdonhoz való jog sérelmének gyanúja, vizsgálatot indítottam. Megkerestem a Veszprém Megyei Közigazgatási Hivatal (KH) vezetőjét, majd két ízben a Közép-Dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség (Környezetvédelmi Felügyelőség) igazgatóját.

Alkalmazott jogszabályok
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
1995. évi LIII. törvény a környezet védelmének általános szabályairól
1996. évi LIII. törvény a természet védelméről
1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről (Étv.)
2000. évi XLIII. törvény a hulladékgazdálkodásról
2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól (Ket.) 
12/1983. (V. 12.) MT rendelet a zaj- és rezgésvédelemről 
72/1996. (V. 22.) Korm. rendelet a vízgazdálkodási hatósági jogkör gyakorlásáról
253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet az országos településrendezési és építési követelményekről (OTÉK) 
20/2001. (II. 14.) Korm. rendelet a környezeti hatásvizsgálatról
21/2001. (II. 14.) Korm. r. a levegő védelmével kapcsolatos egyes szabályokról
98/2001. (VI. 15.) Korm. rendelet a veszélyes hulladékkal kapcsolatos tevékenységek végzésének feltételeiről
46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról (KTM rendelet)
7/2000. (V. 18.) KöM rendelet a környezetvédelmi hatósági nyilvántartás vezetésének szabályairól
45/2004. (VII. 26.) BM-KvVM együttes rendelet az építési és bontási hulladék kezelésének részletes szabályairól
Veszprém Megyei Jogú Város Önkormányzat Képviselő-testületének 61/2003. (XII. 22.) ÖK rendelete Helyi Építési Szabályzatáról és Szabályozási Tervéről (HÉSZ)
Veszprém Megyei Jogú Város Önkormányzat Képviselő-testületének 22/2002. (VII. 1.) ÖK rendelete a zaj- és rezgésvédelem helyi szabályairól

A megállapított tényállás
A panaszban foglaltak szerint: „Földháborodásunkat szeretnénk kifejezni a TESCO, … valamint az EURONICS Mártírok úti sportpályán történő építkezései miatt. Egyben segítségét kérjük az ügy rendezése érdekében, mivel a helyi önkormányzat szerint minket, akik az út túloldalán, az építkezési területek közvetlen környezetében élünk és nem vagyunk határosak a sportpályával, nem illetnek meg a szomszédjogok. Bár valóban nem vagyunk közvetlen szomszédok, de a zaj-, levegő és rezgés ártalmak az építkezések kezdetétől a mi életkörülményeinket teszik tönkre és a jövőben is, a működés beindulását követően … Itt nem egy vagy két családi ház, hanem 2 hatalmas kereskedelmi egység felépítéséről van szó, az azzal járó több száz méterre elhallatszó építési robajáról és a működés megindulását követő, a vásárló- és áruforgalommal járó mindennapi éjjel-nappali zaj- és levegőszennyezéséről, rezonancia-ártalmakról van szó. Nekünk ehhez semmi közünk sincs, mert az „nem a telekszomszédban” zajlik?! Miért vagyunk mi másodrangú állampolgárok akkor, amikor ilyen volumenű beruházásokról van szó a közvetlen környezetünkben? Miért nem tájékoztatták előzetesen és kérdezték meg a környék lakosságát arról, hogy egyetértenek-e ezekkel a beruházásokkal? Vagy legalább miért nem kérdezték meg, hogy a hétvégeken szívesen vesszük-e az esetenként a város közepéig (a Laczkó Dezső Múzeumig) lehallatszó zajt, vagy szeretnénk-e a majdani környezeti ártalmakat a magunk és a gyermekeink, unokáink számára?... A majdani reklámok jól láthatósága érdekében elbontották és dobálták a teherautók fémplatójára a városvédők által féltett sziklák egy részét. Ezt ugyancsak november 11-én (pénteken) és 12-én (szombaton), tehát a hétvégén végezték, hajnaltól késő délutánig. Mindez olyan robajjal járt, hogy még a legmélyebben alvók is felriadtak már hajnalban, s ha tehették, elmenekültek. Egyébként is úgy tűnik, hogy minden, rendkívüli zajhatással járó munkát lehetőség szerint a hétvégén végeznek el, így a következő hét elején, amikor a lakók panaszt tennének az önkormányzatnál, sok esetben már okafogyottá válik az ügy. Miért kell minden szó nélkül tűrnünk, hogy se éjjel, se hétköznap, se ünnepnap nem alhatunk, pihenhetünk mások miatt. Miért kell szótlanul elviselnünk a mások által okozott zaj- és egyéb ártalmakból eredő különféle megbetegedéseket? És miért kell eltűrnünk, hogy a rokonaink, hozzátartozóink menekülnek tőlünk az itteni folyamatos nagy zaj és koszos levegő miatt? … Nem értjük, miért kellett a mintegy 100 éve sportolási célt szolgáló létesítményt megszüntetni és újabb – egyébként teljesen felesleges – bevásárlóközpontot megépíteni, tovább csökkentve ezáltal a város zöld felületeit? Miért nem lehetett a sportpályát a mai követelményeknek megfelelően sportolási célokra átalakítani vagy az átalakítására megfelelő beruházót keresni és találni? Fontos kérdés ez egy olyan egyetemi városban, ahol naponta több ezer diák fordul meg, és ahol igazán jól ki lehetett volna használni a sportpályát az ifjúság egészségének megőrzése, ill. fejlesztése céljából?... miért kellett az eddig a város határában bonyolódó teherforgalmat a város közepébe terelni a két kereskedelmi egység engedélyezése révén? A TESCO építését idén augusztus utolsó napjaiban teljes titokban kezdték meg. Ezt minden feltűnés nélkül meg is tehették, hiszen a mintegy 100 éven át un. Vasas Sportpályát az utak felől magas betonkerítés, sziklák sora, ill. egy ideje tömör vaskapu zárta el a kíváncsi tekintetek elől… már csak akkor lehetett közelebbit megtudni az építkezésről, annak céljáról, építtetőjéről, amikor a tájékoztatótáblát kihelyezték a betonkerítésre, illetve amikor az építkezésre vonatkozó újságcikk szeptember közepén a helyi újságban megjelent.”
A KH vizsgálata és tájékoztatása szerint a Veszprém Megyei Jogú Város Önkormányzat Képviselő-testületének 18/2005. (VI. 1.) ÖR-el módosított 61/2003. (XII. 22.) ÖR számú rendeletével elfogadott szabályozási terve és helyi építési szabályzata (HÉSZ) az építéssel érintett 4947/1. hrsz-ú ingatlant és környezetét vegyes területbe, ezen belül település központi vegyes területhez tartozó Vt-09 jelű övezetbe sorolja. A területen egyebek mellett kereskedelmi-, szolgáltató-, vendéglátó épület is elhelyezhető. Az építményeket szabadon álló beépítési móddal 30 %-os megengedett legnagyobb beépítettséggel, 10,5 méter építménymagassággal és 20 % legkisebb zöldfelületi arány betartásával lehet elhelyezni. 
A TESCO Global Áruház Rt. egy „kisáruházra” 2005. május 5-én kért és augusztus 4-én kapott építési engedélyt. A kivitelezés augusztus végén kezdődött. Októberben-novemberben módosított építési engedélyt kapott. 2005. november 21-én kért és december 6-án kapott használatbavételi engedélyt.
Az ingatlanra továbbá EURONICS áruház építésére kapott engedélyt 2005. október 24-én egy másik építtető.
Az építési és használatbavételi engedélyeket a panaszosoknak nem küldték meg, a panaszosok fellebbezéssel később – így például az építkezések megkezdésekor vagy nyilvánvalóvá válásakor – sem éltek.
A Környezetvédelmi Felügyelőség szerint: „A TESCO és EURONICS áruházak létesítésével kapcsolatban nem folytatott a Felügyelőség környezetvédelmi engedélyezési eljárást. [A tevékenység nem volt környezetvédelmi engedély köteles a kérelem benyújtásának időpontjában hatályos 20/2001. (II. 14.) Korm. rendelet szerint.] Veszprém főjegyzője … az EURONICS áruház építési engedélyezési eljárásába a Felügyelőséget bevonta, előírásaik az építési engedélyben szerepelnek. A szakhatósági állásfoglalásban a vízvédelmi, levegőtisztaság-védelmi, hulladékgazdálkodási előírások szerepelnek. … Az építésügyi hatóság a Felügyelőséget elmulasztotta szakhatóságként bevonni a TESCO-GLOBAL Áruházak Rt. részére kiadott TESCO áruház építési engedélyezési eljárásba, holott a KTM rendelet 7. § (1) bekezdése és a 2. sz. melléklet III/2. pontja szakhatósági jogkört biztosít a Felügyelőség részére.”
A jegyző a TESCO áruház egyetlen engedélyét sem küldte meg a Környezetvédelmi Felügyelőségnek. A Felügyelőség hatáskörének elvonása miatt nem kezdeményezett eljárást. 

A vizsgálat megállapításai
Tekintettel arra, hogy a vizsgálatom idején az építkezések gyakorlatilag befejeződtek, a csak a kivitelezéssel összefüggő panaszokat nem vizsgáltam. Részint mert már okafogyottá váltak, másrészt mert nem állt módomban például a hétvégi munkavégzés kapcsán rekonstruálni, mennyiben volt az ismert a hatóság előtt. Eljárásának hiánya ismerethiányból vagy mulasztásból következett. 
Nem vizsgáltam az elbontott sziklákra vonatkozó panaszt, bár rendkívül sajnálatosnak tartom magát a jelenséget. Mivel a sziklák nem álltak sem természetvédelmi, sem helyi védelem alatt, lehetősége volt a hatóságnak a sziklák bontását engedélyezni. 
Magáról a sportpálya helyére épített áruházakról a KH megkeresésemre küldött tájékoztatása szerint: „A szabályozási tervben és a HÉSZ-ben foglalt előírásoknak az engedélyezett építések megfelelnek …a településrendezési terv és HÉSZ készítése és jóváhagyása során az Önkormányzat az Étv. 9. §-ban előírt véleményezési és egyeztetési eljárásokat lefolytatta. … a terv és iratanyag a Polgármesteri Hivatalban egy hónapra kifüggesztéssel közzétételre került, az érintettek ez idő alatt észrevételt tehettek … különböző helyszíneken 7 alkalommal volt lakossági fórum, ahol a résztvevők a településrendezési tervről a „Veszprémi 7 Nap” című újság, a Veszprémi Televízió konkrét időpontokkal tájékoztatta a lakosságot... a „Napló” c. Veszprém megyei napilap is többször írt a településrendezési terv készítéséről, annak bizottsági és közgyűlési tárgyalásairól. A lakosság részéről érkező észrevételek, javaslatok döntő többsége a településrendezési tervbe és a helyi építésügyi szabályzatba beépítésre került.
A tárgyi ingatlan tervezett felhasználásával és szabályozásával kapcsolatban észrevétel a jóváhagyási eljárás során nem érkezett sem a közszemlére-tétel időszakában, sem a lakossági fórumok, ill. a nyilvános bizottsági és közgyűlési tárgyalások során. 
Az előzőekre figyelemmel álláspontom szerint az építéssel érintett terület tervezett felhasználási lehetőségéről, a terület beépítése során várható funkciókról a településszerkezeti terv és HÉSZ készítése és jóváhagyása során az ügyben érintettek (és érdeklődők) – így a panaszosok is – a szükséges tájékoztatást ezzel kapcsolatos igény esetén megkapták, ill. megkaphatták volna.
A HÉSZ-ben, a szabályozási tervben és az építéssel kapcsolatos egyéb jogszabályok előírásain túl sem az Önkormányzatnak, sem az építésügyi hatóságnak nincs módja az építtetői szándék korlátozására, így a létesítendő épület rendeltetése szükségességének vizsgálatára sem.”
Az Alkotmánybíróság 69/2002. (XII. 7.) számú határozata szerint: „3. Az Alkotmánybíróság megítélése szerint a helyi építési szabályzat és a településrendezési tervek elfogadását megelőző … sajátos eljárás nem változtat azon a tényen, hogy a döntést az önkormányzat alkotmányos, és törvényekben foglalt joga (s bizonyos körben kötelezettsége) meghozni, nem változtat azon, hogy az önkormányzat viseli a felelősséget az általa meghozott rendeletért. (Viseli a jogi felelősséget a rendelet törvényességéért, és viseli a politikai felelősséget a választópolgárok felé.) Az önkormányzatok alkotmányos státusából - az önkormányzati jogok alkotmányi rögzítéséből, illetve e jogokat részletező Ötv.-beli szabályozásból is - az következik, hogy az önkormányzatok önállóan és felelősséggel döntenek a feladatat- és hatáskörükbe tartozó kérdésekben. Nem hagyható figyelmen kívül, hogy a településrendezés során elfogadandó önkormányzati rendeletek a magasabb jogszabályok által képviselt érdekek egyidejű megjelenítése mellett mégiscsak a helyi viszonyok rendezését szolgálják: a település hosszú távú fejlesztését, szerkezetének kialakítását, az építés rendjét stb., ezért tartozik az erről való döntés - a bemutatott törvényi felhatalmazások alapján - az önkormányzati rendeletalkotás tárgykörei közé…” 
Hatáskörömben csak az Étv-ben előírt véleményezési és egyeztetési eljárás lefolytatása kötelezettségének teljesítését vizsgálhatom, a rendezési terv és HÉSZ előírásainak szakmai tartalmát, célszerűségét vagy a lakosság érdekeinek való megfelelését stb. nem, ezért a KH tájékoztatásának ezt a részét elfogadtam.
Úgyszintén elfogadtam a KH értékelését, amely szerint az „engedélyezett építések a rendezési terv és HÉSZ előírásainak megfelelnek.” Elfogadtam a másodikként engedélyezett EURONICS áruház építésére vonatkozó, a KH, valamint a Környezetvédelmi Felügyelőség által adott tájékoztatást.
Nem fogadtam el a KH tájékoztatásának azt a részét, amelyet a TESCO áruház építési és használatbavételi engedélyezési eljárásáról közölt: „A TESCO 2005. május 5-én nyújtotta be a …kisáruház építésével kapcsolatos építési engedély iránti kérelmét. A szükséges kiegészítések és szakhatósági állásfoglalások beszerzését követően az elsőfokú építésügyi hatóság …. az építési engedélyt megadta. A jogerős építési engedély alapján a kivitelezési munkák augusztus hónap végén megkezdődtek. … Az engedélyek a magasabb szintű jogszabályok (Étv., OTÉK. stb.) előírásait is kielégítik. A fenti engedélyek alapján elkészült építményre vonatkozóan 2005. november 21-én benyújtott használatbavételi engedély iránti kérelem elbírálása során a szükséges szakhatósági állásfoglalások beszerzését követően az építési hatóság az épület használatát a 10.759/34/2005. (XII. 6.) számú határozatával engedélyezte.”
A KH által megküldött iratokból megállapítottam, hogy a TESCO áruház egyetlen engedélye (építési-, módosított építési-, használatbavételi engedély) nem tartalmaz környezetvédelmi előírást, az indokolásban a szakhatóság részvételére utalást, az engedélyekről értesültek között a Közép-Dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség nem szerepel. Ezért a KH által megküldött iratokat csatolva, megkerestem a Környezetvédelmi Felügyelőség igazgatóját azzal, hogy „Az építési-használatbavételi engedélyekből kitűnően Önök az eljárásban nem vettek részt, a határozatokból nem kaptak… kinek van az ügyben környezetvédelmi szakhatósági hatásköre, illetve folyt-e önálló környezetvédelmi hatósági eljárás?”
A válaszból kitűnt, hogy a Felügyelőség önálló környezetvédelmi eljárást nem folytatott (nem volt környezetvédelmi engedélyköteles a tevékenység). Ugyanakkor: „Az építésügyi hatóság a Felügyelőséget elmulasztotta szakhatóságként bevonni a TESCO áruház építési engedélyezési eljárásba, holott a KTM rendelet 2. sz. melléklet III/2. pontja szakhatósági jogkört biztosít a Felügyelőség részére.”
Mivel a válaszból nem derült ki, a következő pontosítást kértem: „Amikor tudomásukra jutott – legkésőbb az EURONICS áruház építési engedélyezési tervdokumentációjából vagy megkeresésemből – a TESCO áruház építése, felléptek-e szakhatósági hatáskörük elvonása miatt, és milyen eredménnyel?”
A válasz: „A Felügyelőség a szakhatósági eljárásának mellőzése miatt felügyeleti intézkedést nem kezdeményezett, tekintettel arra, hogy az elmulasztott határnaptól számítva (mely a határozat kiadását követő 15 nap) több mint hat hónap eltelt [Áe. 40. § (3) bek.].”
Fentieket a KH után a Környezetvédelmi Felügyelőségtől sem fogadtam el. Megállapítottam, hogy a jegyző mint elsőfokú építésügyi hatóság eljárása súlyosan jogsértő. Az építési engedélyezési eljárásban az építésügyi hatóságnak saját hatósági döntései meghozatala mellett koordináló hatóságként meg kell keresnie az ügyben hatáskörrel rendelkező szakhatóságokat, állásfoglalásaikat – indokolással együtt – határozataiba kell foglalnia. 
A TESCO áruház esetében a jegyző sem az építési, sem a módosított építési, sem a használatbavételi engedélyezési eljárásba nem vonta be a Környezetvédelmi Felügyelőséget. Ezzel a jegyző elvonta a környezetvédelmi-természetvédelmi-vízügyi hatáskört. Az Étv. szerint: 36. § b). Építésügyi hatósági engedély a jogszabályok keretei között akkor adható, ha a tervezett építés …az érdekelt szakhatóságok hozzájárulásában foglalt eseti előírásoknak megfelel. 37. § (1) Az építésügyi hatóság engedélye egyben - az engedélybe foglalt szakhatósági előírások vonatkozásában - szakhatósági engedély is.
Tekintettel arra, hogy a jegyző az építési engedélyt kiadta úgy, hogy a szakhatóságot meg sem kereste, elvonta a szakhatóság hatáskörét. Az építési engedélyezés idején hatályban volt Áe. 75. §-a (1) Az e fejezetben szabályozott eljárásokban a közigazgatási szerv határozatát a jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogra tekintet nélkül meg kell semmisíteni, ha
a) az ügy nem a közigazgatási szerv hatáskörébe tartozik,
(2) A közigazgatási szerv határozata az (1) bekezdés szerint nem semmisíthető meg, ha a határozat jogerőre emelkedése óta három év eltelt.
A használatbavételi engedélyezés idején hatályos Ket. 121. §-a szerint: (1) Az e fejezetben szabályozott eljárások során a döntést meg kell semmisíteni, ha …
c) a határozatot a szakhatóság megkeresése nélkül vagy a szakhatóság jogszabályon alapuló állásfoglalásának figyelmen kívül hagyásával hozták meg, …
(4) A döntés … semmisségi ok esetén sem semmisíthető meg, ha
a) az az ügyfél jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogát sértené, és a döntés jogerőre emelkedése óta három év eltelt; …
Megállapítottam, hogy a jegyző eljárásával a jogbiztonsághoz és tisztességes eljáráshoz, az egészséges környezethez és a lehető legmagasabb szintű egészséghez való joggal összefüggésben visszásságot okozott. Mulasztásának eredményeképpen a TESCO áruház mindhárom engedélye semmis, amelyet a jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogokra tekintet nélkül meg kell semmisíteni. A közigazgatási eljárásban a semmiségi okok akármelyikének fennállása és alkalmazhatósága esetén a döntés semmissé válása nem automatikus, az érintett hatósági döntést erre irányuló külön határozattal kell megsemmisíteni. Mivel az építési engedély kiadása óta az Áe. 75. § (2) bekezdése szerinti és a használatbavételi engedély kiadása óta a Ket. 120. § (4) bekezdés a) pontja szerinti 3 év még nem telt le, kezdeményezem, hogy mindhárom engedély megsemmisítésére vonatkozó eljárását a KH folytassa le, a határozatokat semmisítse meg. Intézkedjék, hogy a jegyző az új eljárásokat folytassa le, azokba a Környezetvédelmi Felügyelőséget – mint hatáskörrel rendelkező szakhatóságot – vonja be. A jegyző felelősségre vonását kezdeményezze.

Kezdeményezem
hogy az OLÉH vizsgálja felül a KH-nak a kérésemre lefolytatott vizsgálatát, állapítsa meg, hogy a KH miért nem észlelte és tájékoztatta az országgyűlési biztost a TESCO áruház engedélyeinek semmisségéről, illetve miért nem járt el hatáskörében? Vizsgálja meg a KH-nál a személyes felelősséget, és kezdeményezze a felelősségre vonást.

Nem fogadtam el a KH tájékoztatásának a következő részét sem: „Az ügyekben hozott építési és használatbavételi engedélyek megadásáról rendelkező határozatokat az építési hatóság a 46/1997. (XII. 29.) KTM számú rendelet (továbbiakban: R.) 5. § (2) bekezdés a)-e) pontjaiban foglaltakkal kézbesítés útján közölte. Így azt közölte, egyebek mellett a R. 5. § (2) bekezdés b) pontja szerint, a közvetlenül szomszédos, a határozattal érintett ingatlannal közös határvonalú (telekhatárú) építési telkekkel rendelkezni jogosultakkal is. Panaszosok ingatlanjai közvetlenül nem szomszédosak az építéssel érintett … ingatlannal. Telkeik és az építéssel érintett telek között egy kb. 25-30 méter szélességű, az önkormányzat tulajdonát képező közút (Mártírok u.) húzódik. Az előzőek miatt a rendelet hivatkozott jogszabályi előírása alapján panaszosok nem minősülnek ügyfélnek – akik részére a határozatot kézbesítés útján közölni kell –, mivel nem közvetlenül szomszédos ingatlanok tulajdonosai. A fentiek figyelembevételével az eljáró hatóság nem követett el jogszabálysértést, amikor panaszosokat az engedélyek kiadásáról nem értesítette. Az érintetteknek ennek ellenére lehetőségük volt az építési munka észlelését követően jogorvoslati kérelem benyújtására, ilyen irányú megkeresés azonban a hatóságokhoz nem történt.”
Mint korábban több jelentésemben is kifejtettem, a sematikusan, csak a közvetlenül határos, közös telekhatárú ingatlanok tulajdonosait ügyfélnek tekintő álláspont elfogadhatatlan. Az érintettek körét minden esetben vizsgálni köteles a hatóság. Márpedig egy ilyen nagyságrendű változás, amely a sportpálya helyére két áruházat – a hozzátartozó parkolókkal, szállítói-, üzemeltetői és vásárlói forgalommal – tervez elhelyezni; az út túloldalán élők közvetlen érdekeltségét is megalapozza.
Az építési engedélyezés idején hatályos „Áe. 3 § (4) bekezdése szerint ügyfél az a magánszemély, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezet, akinek jogát vagy jogos érdekét az ügy érinti. A 3. § (8) bekezdése szerint a (6) és (7) bekezdésében nem érintett államigazgatási eljárásra vonatkozó szabályok e törvény rendelkezéseitől csak akkor térhetnek el, ha ezt a törvény megengedi. Az R. 21. §-a azonban elsődlegesen nem az Áe. 3. § (4) bekezdése szerinti ügyfél fogalmát szűkíti, hanem arról rendelkezik, hogy kinek kell az építési engedély megadásáról vagy megtagadásáról szóló határozatot kézbesíteni. Az ügyfél nem azonos a kötelező kézbesítés címzettjével. Így az építésügyi eljárásban ügyfél lehet az is, akinek nem kötelező az R. 21. §-a alapján a határozat kézbesíteni, de az ügy a 3. § (4) bekezdése értelmében jogát vagy jogos érdekét érinti. Valakinek jogát vagy jogos érdekét pedig az ügy akkor érinti, ha közvetlen érdekeltsége fűződik ahhoz, hogy az egyébként másra vonatkozó jogot, kötelezettséget a hatóság megállapítja-e és ha igen, milyen tartalommal.” [EBH2003. 911.] 
A Ket. 15. § (1)-(2)-(3) bekezdése szerint: (1) Ügyfél az a természetes vagy jogi személy, továbbá jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, akinek (amelynek) jogát, jogos érdekét vagy jogi helyzetét az ügy érinti …
(2) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a létesítménnyel kapcsolatos, illetve a tevékenység engedélyezésére irányuló eljárásban ügyfél a hatásterületen levő valamennyi ingatlan tulajdonosa és az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jogszerű használója.
(3) Törvény vagy kormányrendelet meghatározott ügyfajtákra részletesebb ügyfélfogalmat állapíthat meg.
A hivatkozott miniszteri rendelet – többek között, mert nem törvény vagy kormányrendelet [Ket 15. § (3) bekezdés] – kizárólag az Áe., illetve a Ket. által szabályozott keretek között rendelkezhet az” ügyfél” meghatározásában. Ez egyébként a KH által hivatkozott szabályából is kiderül. A R. 5. § (2) bekezdése szerint: Az …. építési, … a használatbavételi ….engedély … határozatot kézbesítés útján közölni kell az ügyben ügyfélnek minősülő magánszemélyekkel, … így különösen … Az „így különösen” nem azt jelenti, hogy csak a felsoroltak. Az eljáró hatóság kötelezettsége a tényállás tisztázása, ennek elengedhetetlen része az érintett ügyfelek számbavétele, és számukra a jogorvoslat lehetőségének biztosítása.
A Ket. a korábbi Áe. szabályozás általánosabb megfogalmazásán túl nevesíti a „létesítménnyel kapcsolatos … eljárásban ügyfél a határterületen lévő valamennyi ingatlan tulajdonosa…” 
Fentiekben kifejtettek szerint elfogadhatatlan álláspont, hogy ilyen típusú létesítmények hatásterülete kizárólag a közvetlen közös telekhatárú ingatlanokra terjedne ki. Tekintettel azonban arra, hogy nem találtam a panaszosok későbbi, a tudomásukra jutást követően benyújtott fellebbezésére sem bizonyítékot, és az eljárásokat a semmiség okán amúgy is meg kell ismételni, az ügyféli jogállás el nem ismerése miatt nem kezdeményezek külön intézkedést.
Felhívom azonban mind az első-, mind a másodfokú építési hatóság figyelmét a jövőbeni jogalkalmazás során a Ket. (ha a körülményekből az következik, az Áe.) fenti előírásainak maradéktalan betartására.
Felhívom a panaszosok figyelmét is a megismételt eljárások nyomon követésére, esetlegesen felmerült ellenérdekeltségük közigazgatási eljáráson belüli érvényesítésére.
Nem fogadtam el a Környezetvédelmi Felügyelet válaszát, amely azon túl, hogy a környezet-, természetvédelmi és vízügyi érdekek szempontjából is elfogadhatatlan, a közigazgatás elemi eljárási szabályait is sérti.
A Felügyelőség által hivatkozott – szakhatósági fellépésének akadályaként megjelölt – Áe. 40. § (3) bekezdés nem vonatkozik arra a hatóságra, amelynek a hatáskörét elvonták. Az „Igazolás” intézményét szabályozta: (1) Aki a határnapon nem jelent meg, vagy a határidőt elmulasztotta, az eljáró szervnél igazolási kérelmet terjeszthet elő. Az igazolási kérelemről az a közigazgatási szerv dönt, amelynek eljárása során a mulasztás történt.
(3) Az elmulasztott határnaptól, illetőleg az elmulasztott határidő utolsó napjától számított hat hónapon túl igazolási kérelmet nem lehet előterjeszteni.
Az a hatóság, amelynek hatáskörét elvonták, amely helyett így más hatóság adott engedélyt, [lásd Étv. 37 § (1) bekezdés] nem követett el mulasztást, és nem is ügyfél, akinek igazolási kérelmet kellett volna előterjeszteni, ha a mulasztás később jutott tudomására.
Felettes szerve útján hatáskörének figyelmen kívül hagyását kellett volna kifogásolnia, és környezetvédelmi-vízügyi előírásait megtenni, a tervezett építkezést saját szakmai előírásai szerint elbírálnia. A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni [Áe. 4. § (1) bekezdés, Ket. 20. § (1) bekezdés]. Az eljárási kényszer nem szűnt meg azzal, hogy más hatóság eljárt helyette, annál inkább sem, mert a nem a saját hatáskörében eljáró hatóság határozata semmis. A konkrét ügyben még azért sem, mert senki nem járt el a semmis engedélyek alapján felépített és használatba vett áruház jövőbeni működése környezetvédelmi-vízügyi kérdéseiben. Nem vizsgálta például azt, amit a vele egy telken épülő EURONICS áruháznál már igen. Nem állított feltételeket, nem írt elő a működésre nézve környezetvédelmi előírásokat, ahogyan az EURONICS-nél igen.
Felmerült továbbá vizsgálatomban, hogy miközben párhuzamosan folyt a veszprémi jegyzőnél a TESCO használatbavételi engedélyezése és az EURONICS építési engedélyezése, miért nem küldte meg az eljáró jegyző a Környezetvédelmi Felügyelőségnek az előbbi kérelmet, míg a másodikat igen? Ha a Környezetvédelmi Felügyeletnél folyt az EURONICS engedélyezése, hogyan nem észlelte az ugyanazon a telken folyó másik áruház építését és azt, hogy annak engedélyezéséből „kihagyták”? 
Ha a TESCO 2005. november 21-én kért, hogyan adhattak (kb. 11 munkanap alatt) december 6-án használatbavételi engedélyt, amikor ahhoz az építési hatóságnak a szakhatóságokat is meg kellett keresnie, és az azok által támasztott feltételeket, vagy kikötések nélküli hozzájárulásukat a határozatába bele kellett építenie? 
Megállapítottam, hogy a Környezetvédelmi Felügyelőség eljárásával, illetve annak hiányával úgyszintén visszásságot okozott a jogbiztonsághoz és tisztességes eljáráshoz, az egészséges környezethez, valamint a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joggal összefüggésben.

Kezdeményezem
hogy a Környezetvédelmi Főfelügyelőség vizsgálja meg a konkrét ügyben a Felügyelőség eljárását (mulasztását), intézkedjék a környezetvédelmi-vízügyi érdekek érvényesítéséről. Országosan gondoskodjon arról, hogy a jövőben semmiféle indokkal ne lehessen a környezet-, természetvédelmi és vízügyi hatáskört elvonni; ha megtörtént, lépjen fel a semmiség érvényesítésére. Gyakorolja hatáskörét, illetve mindezekre felettes szervként utasítsa a felügyelőségeket.

Budapest, 2006. június 1.
Lenkovics Barnabás sk.