Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 6070/2005. számú ügyben

Előadó: dr. Gubucz Ágnes

A vizsgálat megindítása
A panaszosok a Hajdúböszörményi Bocskai István Gimnázium nyolc évfolyamos tagozatának átvételi gyakorlatát sérelmezték beadványukban. A panaszosok szerint a gimnázium 2005 szeptemberében két tanulót felvételi, illetve különbözeti vizsga nélkül vett át, ezért 2005. szeptember 28-án Hajdúböszörmény Város polgármesterénél kezdeményezték a gimnázium átvételi eljárásának vizsgálatát. A kérelmükre indult vizsgálat megállapította, hogy jogsértés nem történt, a tanulók átvételére a vonatkozó jogszabályi rendelkezések betartásával, az igazgató döntése alapján került sor. 
A panasz alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdésére figyelemmel vizsgálatot indítottam, mert felmerült a jogállamiság elvéből származtatható tisztességes eljáráshoz, valamint a művelődéshez való jogok sérelmének gyanúja.
A vizsgálat során megkerestem és - a keletkezett iratok egyidejű megküldésével -kértem Hajdúböszörmény Város jegyzőjét a panasz felülvizsgálatára. A rendelkezésemre bocsátott iratok és információk alapján állapítottam meg a tényállást.

A megállapított tényállás
A gimnázium nyolcosztályos tagozatára – a tagozat 1993. évi újraindulása óta – összesen 6 tanulót vettek át 5. osztálynál magasabb évfolyamra. A gimnázium egy tanuló esetében az átvételére vonatkozó írásos dokumentumot nem tudott felmutatni. A további öt tanuló vonatkozásában az átvétel minden esetben szülői kérelem alapján indult. A tanulók átvételekor az általános iskolai eredményeket vették figyelembe. A tanulók tanulói jogviszonya tanévkezdéssel létrejött és a továbbhaladás feltételeként minden tanuló esetében különbözeti vizsga letétételét írták elő. A különbözeti vizsgára valamennyi tanuló esetében januárban került sor (egy esetben a tanulói jogviszony létrejötte előtt is), melyek követelményszintjét a felvételi vizsga, illetve az adott évfolyam követelményszintjéhez igazították. Minden tanuló eredményes különbözeti vizsgát tett, mely alapján folytathatták tanulmányaikat a gimnázium nyolc évfolyamos tagozatán.
A jegyző tájékoztatása szerint a panaszosok két tanuló átvételét kifogásolták. Ez a két tanuló azonban nem felvételizett a nyolcosztályos tagozat 5. évfolyamára, hanem átvételi kérelmet nyújtottak be a gimnázium 6. évfolyamára. A gimnázium 5. és 9. évfolyamon kívül rendes felvételi eljárást nem hirdetett, hanem a tanulók átvételekor az általános iskolai eredményeiket vették figyelembe, illetve az adott évfolyamon a felvételi vizsga helyett különbözeti vizsga letételét írták elő. A gimnázium igazgatója az eljárásba az iskolavezetést és a leendő osztályfőnököt is bevonta. A gimnázium a szülőktől személyesen is tájékozódott az átvételi kérelembe foglalt okok valódiságáról, tényszerűségéről és megalapozottságáról.

Érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot. (2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.

Kapcsolódó jogszabályok
1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról
11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet, a nevelési, oktatási intézmények működéséről
Bocskai István Gimnázium házirendje

A vizsgálat megállapításai
Vizsgálatom során arra kerestem a választ, hogy a gimnázium nyolcosztályos tagozatára vonatkozó átvételi gyakorlat megfelel-e a jogszabályoknak, továbbá, hogy a gimnázium házirendje a tanulók átvételét a jogszabályoknak megfelelően szabályozza-e.
A nevelési oktatási intézmények működéséről szóló 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet (R) 18. § (1) és (2) bekezdései szabályozzák a tanköteles tanuló átvételét. E szerint a tanuló átvételére a tanítási év során bármikor sor kerülhet kivéve, ha az általános iskolai tanuló úgy kíván iskolát váltani, hogy az iskolatípus változtatásával is jár. Ez utóbbi esetben az átvételre a felvételre megállapított eljárás szerint kerülhet sor. Az átvételre vonatkozó általános szabályokat a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (Köt.) a 46. § (1) bekezdésében szabályozza, mely előírja, hogy az iskola helyi tantervének biztosítania kell az iskolaváltást, a tanuló átvételét, szükség esetén különbözeti vizsgával vagy évfolyamismétléssel. A gimnázium nyolcosztályos tagozatának 5. és 9. évfolyamára felvételi eljárást ír elő az intézmény pedagógiai programja, illetve a házirendje. A többi évfolyam esetében az átvétel szabályai érvényesek, melyet a gimnázium házirendje szabályoz. E szerint a tanuló átvételénél a felvételre megállapított követelmények érvényesek. A házirend előírja azt is, hogy „az igazgató - a szaktanárokkal egyetértésben - osztályozó és különbözeti vizsgák letételét, esetleg évolyam megismétlését írhatja elő az átvétel feltételeként”.
A gimnázium összesen hat tanulót vett át felsőbb évfolyamra. Az átvételi eljárásnál a tanulók mindegyikénél a korábbi iskolai eredményüket vették figyelembe és különbözeti vizsga letételére kötelezték őket. (Megjegyzem, hogy megállapításaim csak öt tanulóra érvényesek, hiszen egy tanuló esetében dokumentum nem állt a rendelkezésemre, mely azonban nem befolyásolja azt a tényt, hogy ténylegesen hat tanuló átvétele történt meg.) A különbözeti vizsgára valamennyi tanuló esetében (kivéve egy tanulót, aki a tanulói jogviszonyát megelőzően is tett különbözeti vizsgát) a tanulói jogviszony létrejötte után került sor. A rendelkezésemre álló dokumentumokból az is kiderült, hogy valamennyi átvett tanuló általános iskolából jelentkezett a nyolcosztályos gimnáziumba. A tanulók tehát az átvétellel iskolatípust váltottak. Ennek jelentősége abban áll, hogy a gimnáziumnak a szóban forgó tanulók átvételekor nem különbözeti vizsgát kellett volna előírni, hanem az R. 18. § (2) bekezdésében előírt felvételre vonatkozó eljárást kellett volna alkalmazni, vagy a házirend azon rendelkezését, miszerint a tanuló átvételénél a felvételre megállapított követelmények érvényesek. Az R. 18. § (1) és (2) bekezdéseinek a lényege ugyanis az, hogy egy olyan iskolában, ahol a tanulók csak felvételi eljárás után nyerhetnek felvételt, később (magasabb évfolyamra) nem lehet a felvételi eljárást kvázi „megkerülve” bejutni. Ha ez megtörténhet, az a felvételi eljárás jogszerűségét vonja kétségbe, továbbá az átvett tanulók előnyét okozza a felvételi eljárás keretében felvett és fel nem vett tanulókkal szemben, mely a jogállamiság elvéből levezethető tisztességes eljáráshoz, a fel nem vett tanulók vonatkozásában a művelődéshez való jog sérelmét is okozza. Az iskola átvételi gyakorlata csak abban az esetben felelt volna meg a vonatkozó jogszabályoknak, ha az átjelentkezés ugyanolyan iskolatípusból, vagyis gimnáziumból történt volna. Ilyenkor a jogszabályoknak megfelelő az eljárás, ha korábbi iskolai eredmények alapján veszik át, szükség esetén különbözeti vizsga letételére, vagy évfolyamismétlésre kötelezik a tanulókat.
Az iskola házirendje szerint „a tanuló átvételénél a felvételre megállapított követelmények érvényesek”. A házirend előírja azt is, hogy „az igazgató - a szaktanárokkal egyetértésben - osztályozó és különbözeti vizsgák letételét, esetleg évolyam megismétlését írhatja elő az átvétel feltételeként”. A házirend idézett rendelkezései, annak ellenére, hogy a magasabb szintű jogszabályokban előírtakat tartalmazza alkalmas arra, hogy tanulók átvételekor az R. vonatkozó rendelkezésénél szigorúbb eljárást alkalmazzanak. Az R. ugyanis csak arra az esetre köti ki a felvételre vonatkozó szabályok alkalmazását, ha az átvétel egyben iskolatípus váltással is jár. A házirend továbbá alkalmas arra is - amint az a jelen ügy vizsgálata során nyilvánvalóvá vált -, hogy megengedőbb legyen az R-nél. Az iskola házirendjének alkalmazása során tehát fennáll elvi és gyakorlati lehetősége annak, hogy a magasabb szintű jogszabályok kogens szabályaitól eltérjen és ez akkor is így van, ha a házirend tartalmazza az átvételi eljárásra vonatkozó szabályozás teljességét. A házirend hibája abban áll, hogy nem tesz különbséget, az iskolát váltani szándékozó tanulók között a tekintetben, hogy a tanuló milyen típusú iskolával áll/állt tanulói jogviszonyban. Ehelyett az igazgató döntésére bízza, hogy az átvételét kérő tanulót felvételi eljárásra kötelezi-e, vagy különbözeti vizsgát ír elő számára, esetleg évfolyamismétléssel veszi át. Az R. 18. § (2) bekezdése viszont kivételt nem tűrően írja elő, hogy ha a tanuló átvétele iskolatípus váltással is együtt jár, akkor csak a felvételre vonatkozó eljárást lehet alkalmazni, vagyis a tanulói jogviszony létrejöttének feltétele a felvételi követelmény teljesítése. (Az, hogy a felvételi követelmény az adott évfolyam szintjéhez, vagy annak egy részéhez igazodik, vagy az évolyam szintjéhez igazodó követelmény, esetleg annak egy része különbözeti vizsgához kötött, vagy évfolyamismétlésre köteles a tanuló, az iskola igazgatójának döntése, melyet házirendnek kell szabályoznia.) 
Alkotmány 2. § (1) bekezdésébe foglalt jogállamiság elve magába foglalja a jogbiztonság érvényesülése követelményét, melynek nélkülözhetetlen eleme, a jog viszonylagos stabilitása. A jogbiztonság elsősorban a jogalkotó kötelezettségévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, annak részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatók legyenek a norma címzettjei részére. Ha a házirend rendelkezései betartása mellett olyan eljárás megengedhető, amely ellentétben áll magasabb szintű jogszabályok kogens rendelkezéseivel, akkor nem felel meg a jogalkotás alapvető követelményének. Mindezek alapján a vizsgált gimnázium házirendje sérti a jogállamiságból származtatott jogbiztonság követelményét.

Kezdeményezés
A feltárt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság a konkrét ügyben átvett tanulók vonatkozásában nem orvosolható, mert a tanulók az átvételi eljárásban jóhiszeműen jártak el, tanulói jogviszonyuk létrejött és az iskola által előírt különbözeti vizsga követelményét teljesítették. Ezért csak a jövőbeni jogsértés elkerülése érdekében, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében meghatározott jogköröm alapján kezdeményezem, hogy a Bocskai István Gimnázium igazgatója gondoskodjon az iskola házirendjének a jelentésemben vizsgált szempontok szerinti felülvizsgálatáról, a szükséges és indokolt módosítások végrehajtásáról.

Budapest, 2006. október 18.

Takács Albert sk.