Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 5724/2005. számú ügyben

Előadó: dr. Kovács Orsolya
A vizsgálat megindulása
Egy verőcei házaspár azért fordult panasszal az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert állításuk szerint annak ellenére, hogy ők a közműfejlesztési hozzájárulást kifizették, a szennyvízcsatorna kiépítésekor az ingatlanuk előtt nem létesítettek bekötőcsonkot, így számukra lényegesen költségesebbé vált a csatornahálózathoz történő csatlakozás. 
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt jogállamiság elvéből fakadó tisztességes eljáráshoz való jog, a 13. § (1) bekezdésében foglalt tulajdonhoz való jog és a 18. §-ban foglalt egészséges környezethez való jog sérelme miatt indítottam vizsgálatot, amely során tájékoztatást kértem Verőce Község polgármesterétől.

Az érintett alkotmányos jogok
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
19. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
32/B. § (1) Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának feladata, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja vagy kivizsgáltassa, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen.

Alkalmazott jogszabályok
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.)
18. § (2) Az országgyűlési biztos bármely hatóságtól az általa lefolytatott eljárással, illetve az eljárás elmulasztásával kapcsolatban adatokat és felvilágosítást kérhet, továbbá a keletkezett iratokba betekinthet, annak megküldését, illetőleg, ha ez nem lehetséges róluk másolat készítését kérheti. (10) Ha az országgyűlési biztos a (2)-(4) bekezdésben foglalt jogosítványai alapján adatot (felvilágosítást, magyarázatot stb.) kér, a megkeresésnek – ha e törvény másként nem rendelkezik – a megkeresett szerv az országgyűlési biztos által megállapított határidőn belül, amely tizenöt napnál rövidebb nem lehet, köteles eleget tenni.
20. § (1) Ha az országgyűlési biztos a lefolytatott vizsgálat alapján arra a megállapításra jut, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság fennáll, annak orvoslására - az érintett szerv egyidejű tájékoztatása mellett - ajánlást tehet a visszásságot előidéző szerv felügyeleti szervének. A felügyeleti szerv az ajánlás tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésről az ajánlás kézhezvételétől számított harminc napon belül értesíti az országgyűlési biztost.
24. § Ha az országgyűlési biztos eljárása során szabálysértés vagy fegyelmi vétség elkövetésének alapos gyanúját észleli, az illetékes szervnél felelősségre vonásra irányuló eljárást kezdeményezhet, bűncselekmény észlelése esetén pedig kezdeményez. A megkeresett szerv az eljárás megindításával kapcsolatos álláspontjáról – törvény eltérő rendelkezése hiányában – hatvan napon belül, az eljárás eredményéről pedig annak befejezését követően harminc napon belül tájékoztatja az országgyűlési biztost.

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
99. § (1) A közigazgatási hivatal a törvényességi ellenőrzés körében – határidő tűzésével – felhívja az érintettet a törvénysértés megszüntetésére. Az érintett a felhívásban foglaltakat köteles megvizsgálni és a megadott határidőn belül az annak alapján tett intézkedésről vagy egyet nem értéséről a közigazgatási hivatalt tájékoztatni. (2) Ha a megadott határidőn belül intézkedés nem történt, a közigazgatási hivatal kezdeményezheti: a) az Alkotmánybíróságnál a törvénysértő önkormányzati rendelet felülvizsgálatát és megsemmisítését; b) a törvénysértő határozat bírósági felülvizsgálatát; c) a képviselő-testület összehívását a törvénysértés megszüntetésére, a képviselő-testület tisztségviselője felelősségének megállapítását.

1994. évi LXIV. törvény a polgármesteri tisztség ellátásának egyes kérdéseiről és az önkormányzati képviselők tiszteletdíjáról
6. § (1) Fegyelmi vétséget követ el a polgármester, ha tisztségéből, illetőleg foglalkoztatási jogviszonyából eredő kötelezettségét vétkesen megszegi.
7. § (1) A polgármester ellen a fegyelmi eljárást a képviselő-testület rendeli el. A fegyelmi eljárás kezdeményezésére a képviselő-testület tagja, bizottsága és a közigazgatási hivatal jogosult.

A vizsgálat megállapításai
Verőce Községnek, a tényállás tisztázása érdekében válaszadásra felkért polgármestere sem az első megkeresésre, sem az azt követő, sem a harmadik alkalommal történő sürgetésre nem adott választ. Az érdemi tájékoztatás megtagadása megakadályozta, és folyamatosan gátolja, hogy az Alkotmány 32/D. §-ban rögzített alkotmányos jogkörömet ellássam, ezáltal sérül a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elve is.

Ajánlás
Az Obtv. 20. § (1) alapján felkérem a Közép-magyarországi Regionális Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy az önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 99. §-ának (1) alapján, törvényességi ellenőrzés keretében vizsgálja meg Verőce Községben a csatornaépítéssel kapcsolatos eljárás jogszerűségét.
Az Obtv. 24. § alapján indítványozom, hogy a Közigazgatási Hivatal vezetője a rendelkezésére álló alkotmányos eszközök felhasználásával kísérelje meg elérni a polgármester részéről az országgyűlési biztossal történő együttműködést, ennek kudarca esetén pedig fontolja meg, hogy a polgármesteri tisztség ellátásának egyes kérdéseiről és az önkormányzati képviselők tiszteletdíjáról szóló 1994. évi LXIV. törvény 7. § (1) bekezdése alapján a polgármester fegyelmi felelősségre vonására irányuló eljárást kezdeményez Verőce Község képviselőtestületénél.

Budapest, 2007. október 8.
Dr. Szabó Máté sk.