Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 5666/2005. számú ügyben

Előadó: Tomolák Katalin

A vizsgálat megindítása
A panaszos, mint nevelőszülő a nála elhelyezett, átmeneti nevelésbe vett kiskorú érdekei védelmében fordult hivatalunkhoz. 
Beadványa szerint a gyermek három hónapos korában bordatöréssel került a Heim Pál Gyermekkórházba. A gyermeket a Budapest XIII. kerületi Gyámhivatal a kórház javaslatára először ideiglenes hatállyal csecsemőotthonban, majd átmeneti nevelésbe vételének elrendelése után a panaszosnál, mint nevelőszülőnél helyezte el. Ezzel egyidőben a gyermek anyja ellen büntetőeljárás indult. A Budapest XIII. kerületi Ügyészség a nyomozást – miután nem volt megállapítható, hogy a bűncselekményt az anya követte el – 2005 áprilisában megszüntette. Az anya ezt követően azonnal kérte a gyermek átmenti nevelésének megszüntetését. 
A panaszos beadványában aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy az átmeneti nevelésbe vett, önmagát megvédeni képtelen két éves gyermeket a gyámhivatal vissza kívánja helyezni vér szerinti családjába, figyelmen kívül hagyva, hogy az anya első – 2001-ben született – gyermeke tisztázatlan eredetű sérülésekben halt meg. A panaszos véleménye szerint a gyermek vér szerinti családjába való visszahelyezésével, az állandósághoz, a biztonsághoz való joga sérül. 
A panasz alapján nem volt kizárható a gyermeknek az állam és a társadalom részéről nyújtandó – megfelelő testi, szellemi, erkölcsi fejlődéséhez szükséges – védelemhez és gondoskodáshoz való alkotmányos joga, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján vizsgálatot indítottam.
Az ügyben eljáró Budapest XIII. kerületi Gyámhivatal vezetőjétől a panasszal kapcsolatban tájékoztatást kértem, egyidejűleg bekértem a keletkezett dokumentumok másolatát, és azokat áttanulmányoztam.

Érintett alkotmányos jog
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.

Az ügy jogszabályi háttere
A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. tv.
6. § (1) A gyermeknek joga van a testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődését, egészséges felnevelkedését és jólétét biztosító saját családi környezetében történő nevelkedéshez. (2) A gyermeknek joga van ahhoz, hogy segítséget kapjon a saját családjában történő nevelkedéséhez, személyiségének kibontakoztatásához, a fejlődését veszélyeztető helyzet elhárításához, a társadalomba való beilleszkedéséhez, valamint önálló életvitelének megteremtéséhez.
39. § (1) A gyermekjóléti szolgáltatás olyan, a gyermek érdekeit védő speciális személyes szociális szolgáltatás, amely a szociális munka módszereinek és eszközeinek felhasználásával szolgálja a gyermek testi és lelki egészségének, családban történő nevelkedésének elősegítését, a gyermek veszélyeztetettségének megelőzését, a kialakult veszélyeztetettség megszüntetését, illetve a családjából kiemelt gyermek visszahelyezését.
79. § (1) A gyámhivatal az átmeneti nevelésbe vétel fennállásának szükségességét a gyám, a hivatásos gyám, a nevelőszülő vagy intézmény, valamint a vér szerinti családot gondozó gyermekjóléti szolgálat és a területi gyermekvédelmi szakszolgálat tájékoztatása, illetve javaslata, továbbá, ha szükséges a megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottság szakvéleménye alapján évente - a három éven aluli gyermek esetében félévente - felülvizsgálja. A felülvizsgálat eredményeképpen a gyámhivatal dönt az egyéni elhelyezési terv, illetve a gondozási hely fenntartásáról vagy módosításáról, továbbá - a feltételek fennállása esetén - a szülői felügyelet megszüntetése iránti per indításáról vagy, ha ez nem szükséges, a gyermek örökbefogadhatónak nyilvánításáról, vagy az átmeneti nevelés megszüntetéséről. (2) A gyámhivatal a szülő kérelmére vagy hivatalból a gyermek átmeneti nevelésbe vételét megszünteti, ha annak okai már nem állnak fenn.
83. § (1) A gyámhivatal a nevelésbe vétel évenkénti - a három éven aluli gyermek esetében félévenkénti - felülvizsgálata során dönt az egyéni elhelyezési terv fenntartásáról vagy módosításáról, illetve a gyermek gondozási helyének esetleges megváltoztatásáról, melyhez szükség szerint kikéri a megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottság véleményét. (2) Az évenkénti felülvizsgálat célja annak megállapítása, hogy a gyermek egyéni szükségleteinek megfelelő-e az addig nyújtott ellátási forma, valamint az egyéni elhelyezési terv.

A gyámhatságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet 
109. § (1) A gyámhivatal az átmeneti nevelésbe vétel éves - a 3 éven aluli gyermek esetében féléves - felülvizsgálata során tájékoztatást kér a gyámtól, a gyermekjóléti szolgálattól, a gyermekvédelmi szakszolgálattól, a nevelőszülői hálózat működtetőjétől, illetve a gyermekotthontól, továbbá szükség esetén a megyei (fővárosi), illetve országos gyermekvédelmi szakértői bizottságtól. (2) A gyámhivatal a felülvizsgálat során indokolt esetben tárgyalást tart, amelyre meghívhatja a szülőt, az ítélőképessége birtokában lévő gyermeket, valamint a gyermek gyámját, gondozóját, nevelőszülőjét, a gyermekjóléti szolgálat, a területi gyermekvédelmi szakszolgálat és a megyei (fővárosi), illetve országos gyermekvédelmi szakértői bizottság képviselőjét. (3) A gyámhivatal a gyermekvédelmi szakszolgálat, a gyám és a gyermekjóléti szolgálat javaslata, esetleg a megyei (fővárosi), illetve országos gyermekvédelmi szakértői bizottság szakvéleménye alapján a) fenntartja vagy megszünteti a gyermek átmeneti nevelését [Gyvt. 79. § (1) bek.],

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
A Budapest XIII. kerületi Gyámhivatal vezetőjének tájékoztatása, valamint a rendelkezésemre álló dokumentumok szerint a hatóság a panaszos beadványában említett gyermeket a Heim Pál Gyermekkórház jelzése alapján 2004. január 14-én kelt határozatával először valóban ideiglenes hatállyal csecsemőotthonban helyezte el, majd átmeneti nevelésbe vette, és nevelőszülőnél (a panaszosnál) helyezte el. A nevelőszülőt egyben teljes körű gyámként is kirendelte. Az anyával szemben, védekezésre képtelen személy sérelmére elkövetett súlyos testi sértés miatt büntetőeljárás indult. Miután a Budapesti XIII. kerületi Ügyészség jogerős határozatával a nyomozást megszüntették, az anya azonnal kérte a gyermek átmeneti nevelésének megszüntetését.
A gyámhivatal az anya kérelmére indult eljárás során valamennyi – a gyermekkel és az anyával kapcsolatban álló – szakember véleményét bekérte. Így a gyermek átmeneti nevelésének megszüntetése ügyében szakvéleményt kért a Budapest XIII. kerületi Gyermekjóléti Központ családgondozójától, a Fővárosi Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat (TEGYESZ) gyámi tanácsadójától és a nevelőszülői tanácsadótól, a Budapest XIII. kerületi Önkormányzat Egészségügyi Szolgálatának vezető védőnőjétől, és a családdal közvetlen kapcsolatban álló védőnőtől, valamint a TEGYESZ Gyermekvédelmi Szakértői Bizottságától. Ezen kívül a hatóság a panaszost, mint a gyermek részére kirendelt gyámot is felkérte, hogy fejtse ki véleményét a megszüntetéssel kapcsolatban.
A gyámhivatalhoz beérkezett szakvélemények – a kerületi vezető védőnő véleményének kivételével – a gyermek családba történő visszahelyezésére tettek javaslatot. Ezen vélemények szerint az anya kapcsolata gyermekével rendszeres, a találkozások alkalmával a gyermekkel való intim kötődés lehetőségét keresi. Élet- és lakáskörülményei rendezettek. Az anya a családot segítő szervek, szakemberek segítéségével, és rendszeres ellenőrzés mellett a különleges szükségletű gyermek nevelésére, ellátására alkalmas. A kerületi vezető védőnő ezekkel ellentétben nem értett egyet a gyermek családba való visszahelyezésével. Az anyát a gyám (a nevelőszülő) sem tartotta alkalmasnak a gyermek nevelésére.
A gyámhivatal az összes körülményt figyelembe véve 2005. december 5-én kelt, XIV-536/41/2005. számú határozatával megszüntette a gyermek átmeneti nevelését, és javaslatot tett a kiskorú védelembe vételére. Ezen idő óta – gyermekjóléti alapellátás keretében – a kerületi Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálat gondozza a családot. A kirendelt családgondozótól rövid úton – telefonon – kért tájékoztatás szerint a család egy éve szigorú kontroll alatt áll. A kiskorú ellátását, gondozását, fejlődését a családgondozó, a gyermekorvos és a védőnő is rendszeresen figyelemmel kíséri. Az anya maximálisan együttműködő, ő és férje lehetőségeik szerint minden tőlük telhetőt megtesznek a gyermek fejlődése, fejlesztése érdekében. A családot segítő szakemberek szerint a különleges szükségletű gyermek testi, lelki, szellemi fejlődése családjában biztosított.
Vizsgálatom alapján megállapítottam, hogy a gyámhivatal a kiskorú átmeneti nevelésének megszüntetése ügyében indult eljárás során körültekintően, a gyermek érdekét figyelembe véve, a jogszabályi előírásoknak megfelelően járt el. A megalapozott döntés meghozatala érdekében valamennyi jogszabályban előírt eljárási cselekményt elvégezte, alkotmányos joggal összefüggő visszásságot eljárása során nem okozott.
Álláspontom szerint az állandóság és a biztonság elengedhetetlenül fontos a gyermek egészséges testi, szellemi, erkölcsi fejlődése szempontjából, de mindenek felett álló érdekét az szolgálja, ha mindezt vér szerinti családja biztosítsa számára. A segítő szakemberek támogatásával pedig az eltelt egy év alatt a gyermek vér szerinti családja erre képessé vált.

Budapest, 2006. október 17.

Takács Albert sk.