Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 5557/2005. számú ügyben

Előadó: dr. Tasi Katalin
Az eljárás megindulása
A panaszos személyesen eljárva az Országgyűlési Biztos Hivatalának Panaszirodáján arról tájékoztatta az országgyűlési biztost, hogy a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság (a továbbiakban: FPMNY) első fokú határozatát fellebbezéssel megtámadta, de erre az igazgatóság érdemi határozattal nem reagált. Az eljárás elhúzódásán túl azt is sérelmezte, hogy – bár valóban van járuléktartozása – megélhetését veszélyezteti, hogy emiatt nem kaphat előrehozott öregségi nyugdíjat. 
A panasz alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény értelmében vizsgálatot indítottam, mert felmerült a jogállamiság elvéből származtatható jogbiztonsághoz való jog, valamint a szociális biztonsághoz való jog sérelmének gyanúja.
Hivatkozással az Obtv. 18. § (3) bekezdésére, a beadványban foglalt panasszal összefüggésben tájékoztatást kértem az FPMNY igazgatójától. A jelentésemben foglalt megállapításokat az által a rendelkezésemre bocsátott iratokra és a válaszlevelében foglaltakra alapoztam.

Az érintett alkotmányos jogok
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
57. § (1) A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el. (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. 

Egyéb kapcsolódó jogszabályok
168/1997. (X. 6.) Korm. rendelet a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény végrehajtásáról
65/D. § A nyugdíjbiztosítási igazgatási szervek a hatáskörükbe tartozó ügyekben - amennyiben a Tny. vagy e rendelet másként nem rendelkezik - az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény rendelkezései alapján járnak el.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól(Áe.)
16. § (1) A közigazgatási szervhez államigazgatási ügyben kérelmet szóban vagy írásban lehet benyújtani. Jogszabály előírhatja, hogy az ügyfél a kérelmét az erre a célra rendszeresített nyomtatványon nyújtsa be, továbbá jogszabály lehetővé teheti a kérelem elektronikus dokumentumban történő benyújtását, erre a célra elektronikus forma rendszeresíthető. (3) A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával.

A megállapított tényállás
A panaszos 2004. augusztusában kérte öregségi nyugdíj megállapítását, amely kérelmét az FPMNY szolgálati idő hiányában a B.11-13416/2004. számon 2005. március 22-én kelt határozatával elutasította. A jogosultsághoz szükséges szolgálati idő rendelkezésére állhatott volna, azonban panaszosnak vállalkozóként töltött idejére járuléktartozása volt, így ennek meglétéig ezt az időszakot nem lehetett szolgálati időként figyelembe venni.
A panaszos a kérelmét elutasító határozat ellen meghatalmazott jogi képviselő útján fellebbezést nyújtott be, a következők szerint: „Alulírott […] fellebbezéssel élek a T. Igazgatóság 11-13416/2004/0019. számú határozatával szemben. Kérem a T. Igazgatóságot, hogy kérelmemet ne utasítsák el. A járuléktartozásomat kifizetem utólag. Kérem, hogy a járuléktartozásom kifizetésére részletfizetést engedélyezzenek,”
Az FPMNY a benyújtott fellebbezést – mivel az csak részletfizetés iránti kérelemként értékelte – továbbította az annak elbírálására jogosult Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatalhoz, és az áttételről panaszos meghatalmazottját értesítette. Ezt követően panaszos rokkantsági nyugdíj, majd átmeneti járadék iránti kérelmet nyújtott be az FPMNY-hez, amelyeket jogosultság hiányában elutasítottak.
A panaszos 2005. októberében fordult hozzám azt sérelmezve, hogy korábbi fellebbezését nem bírálták el, illetve amellett érvelve, hogy járuléktartozása ellenére jogosult lenne előrehozott nyugdíjra. (Panaszos arról nem tájékoztatott, hogy időközben – 2005. augusztusában – ismételten öregségi nyugdíj iránti kérelmet nyújtott be az igazgatósághoz.)
A beadvány vizsgálatakor megkerestem az FPMNY-t, és hangot adtam azon észrevételemnek, hogy panaszosnak az FPMNY-hez címzett azon beadványa, amelyben többek között járuléktartozására nézve részletfizetés engedélyezését kéri, értelmezhető úgy is, mint az első fokon hozott elutasító határozat elleni fellebbezés. Az FPMNY közbenső tájékoztatását követően 2006. január 24-én kelt levelében arról tájékoztatott, hogy közbenjárásomra a sérelmezett intézkedését felülvizsgálta, és panaszos beadványát az elsőfokú határozat ellen benyújtott fellebbezésként értékelte, majd az alapján meghozta másodfokú határozatát.

A vizsgálat megállapításai
Álláspontom szerint az ügyfélnek az első fokú közigazgatási határozat ellen benyújtott „fellebbezés” elnevezésű beadványa tartalma alapján is fellebbezésként lett volna értékelhető. Ezt a mulasztását azonban az igazgatóság közbenjárásomra pótolta, és fellebbezésnek minősítve elbírálta azt. Bár az igazgatóság, vagy annak a beadványt kezelő munkatársa valóban mulasztott, ez a mulasztás nem olyan mértékű, hogy alkotmányos alapjog sérelmét okozta volna. Az igazgatóságra, valamint az egyes ügyintézőkre háruló munkateher miatt sajnos elkerülhetetlen, hogy egyes esetekben, akár pillanatnyi figyelmetlenség okán a beadványokat – figyelemmel arra is, hogy azokat a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény végrehajtásáról szóló 168/1997. (X. 6.) Kormányrendelet által felhívott, az ügy elintézésekor hatályban lévő törvény, az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény16. § (1) és (3) bekezdései alapján nem elnevezésük, hanem tartalmuk szerint kell elbírálni – az ügyfél által célzottak határain túl, vagy ahhoz mérten szűken értelmezik, mint ahogyan a most vizsgált esetben történt. 
Mindez azonban - különös tekintettel a panasszal érintett szerv önkorrekciójára - nem ad alapot alkotmányos joggal összefüggő visszásság megállapítására.

Budapest, 2006. május 16.

Lenkovics Barnabás sk.