Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 5533/2005. számú ügyben

Előadó: dr. Kisfaludi Nóra

Az eljárás megindulása
Több panaszos sérelmezte, hogy a Zalaapátiban működő Csali büfé éjjel-nappal nyitva tart és a zajos működése zavarja a környéken élőket. A panaszosok előadták, hogy 2001-től a büfé 22 órától 06 óráig zárva tartott, így éjszakai pihenésüket a büfé működése nem zavarta, 2005. február 1-jén azonban új bérlője lett a létesítménynek és azóta 0-24 óráig nyitva tart. Sérelmezték, hogy a büfé vendégei a teraszon egész éjszaka hangoskodnak, az autók csikorognak, dudálnak, a zenegép és az autók magnója ontja magából a zenét. A környéken több kiskorú, idős és beteg ember lakik, akiknek a nyugalmát zavarja a büfé éjszakai működése. A lakossági bejelentéseket, panaszokat a körjegyző nem vizsgálta ki, az ügyben intézkedés nem történt, határozat nem született.
Az Alkotmányban deklarált tulajdonhoz, jogorvoslathoz, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt vizsgálatot indítottam és tájékoztatást kérve megkerestem Zalaapáti Község Önkormányzatának körjegyzőjét.

A megállapított tényállás
A körjegyző tájékoztatott, hogy az egyik panaszos a büfé korábbi működésével kapcsolatosan is tett panaszt, így birtokvédelmi eljárás keretében kötelezte a rendzavarás megszüntetésére az akkori üzemeltetőt, a büfé nyitva tartását korlátozta. Az új tulajdonos ellen érkezett minden bejelentésre történt intézkedés, az egyik munkatársa a helyszínen tájékozódott a büfé közvetlen környezetében lakóknál a zavaró körülményekről. Megküldte a büfé működésével kapcsolatosan keletkezett dokumentumok másolatait.
A Csali büfé éjszakai zajos működésével kapcsolatban a panaszosok 2005. március 10-én fordultak a körjegyzőhöz, aki 2005. március 22-én levélben szólította fel a büfé üzemeltetőjét, hogy az üzlet működése ne zavarja a környéken élők éjszakai nyugalmát, és felhívta a figyelmét, hogy amennyiben ennek nem tesz eleget, úgy a bizonyítási eljárást követően az üzlet nyitva tartását korlátozza, illetve a zenei szolgáltatást megtiltja.
Április 14-én birtokvédelmi eljárás keretében egyezség született a panaszosok és az üzemeltető között, amelyben az üzemeltető kijelentette, hogy 22 órától a zeneszolgáltatást megszünteti, a nyikorgó vasajtót kicserélteti és egyébként a környéken élők nyugalma érdekében minden tőle telhetőt megtesz. A panaszosok 2005. júniusában ismét a körjegyzőhöz fordultak, jelezve, hogy a büfé üzemeltetője az egyezségben foglaltaknak nem tett eleget, így kérték a szükséges intézkedés megtételét. A körjegyző július 5-én figyelmeztette az üzemeltetőt, hogy ismételt bejelentés esetén megteszi a megfelelő birtokvédelmi intézkedést, és erről levélben tájékoztatta a panaszosokat. 2005. július 18-án a panaszosok ismét sérelmezték, hogy a büfé éjszaki működése miatt nem tudnak pihenni és intézkedést kértek az ügyben.
A 2005. augusztus 9-én tartott helyszíni ellenőrzés keretében öt környéken élő lakost kerestek meg, hogy a büfé üzemelésével kapcsolatosan nyilatkozzanak. Közülük hárman kifogásolták az éjszakai hangoskodást, az autók zaját, és a 22 óra utáni zenélést. A panaszosok közül csak egyet kerestek meg. 2005. augusztus 11-én levélben jelezték a polgármesternek, hogy az ügyben kérelmeik ellenére semmilyen érdemi intézkedés nem történt.
A körjegyző tájékoztatta a panaszosokat, hogy augusztus 24-én ismételten felhívta az üzemeltetőt a zavaró körülmények megszüntetésére.
Tekintettel arra, hogy a megkeresésemben feltett kérdéseim egy részére nem kaptam választ, így rövid úton további tájékoztatást kértem az önkormányzat illetékesétől, aki elmondta, hogy az egyezséget követően érkezett kérelmek alapján birtokvédelmi eljárás keretében az ügyet nem vizsgálták meg, illetve az egyezség végrehajtásáról nem gondoskodtak, határozatot nem hoztak, a fentebb írtakon kívül egyéb intézkedést nem tettek, mert úgy gondolták, hogy „a probléma megoldódik majd magától”. 

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

Az ügy jogszabályi háttere
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről (Ptk.)
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését. (3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles…(4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs;…
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását. 
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül – kiskorú ügyfél esetében soron kívül, de legkésőbb tizenöt napon belül – kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
38. § (2) Ha az egyezség megfelel a jogszabálynak, és nem sérti a felek vagy mások jogos érdekét, a közigazgatási szerv az egyezséget jóváhagyja, illetőleg határozatba foglalja; ellenkező esetben az eljárást folytatja.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz. 
78. § (2) A közigazgatási szerv a hivatalból lefolytatott eljárás esetén a végrehajtást – ha feltételei megvannak – köteles hivatalból haladéktalanul elrendelni; egyébként a végrehajtást a jogosult kérelmére tizenöt napon belül rendeli el.
82. § (1) A végrehajtás módjáról a végrehajtást foganatosító közigazgatási szerv határoz…
83. § (2) A közigazgatási szerv a 82. § szerinti intézkedéseket határozattal rendeli el.
88. § (2) Az, akinek a jogát vagy jogos érdekét a végrehajtás sérti, a sérelemről szerzett értesüléstől számított három nap alatt – ha nincs helye fellebbezésnek – kifogást terjeszthet elő a végrehajtást foganatosító szervnél. (3) A végrehajtási kifogásról – ha jogszabály másként nem rendelkezik – a végrehajtást foganatosító szerv azonnal, de legkésőbb nyolc napon belül határozattal dönt. A határozat ellen fellebbezni lehet.

A vizsgálat megállapításai
A vizsgálat során megállapítottam, hogy a panaszosok az egyezséget követően többször fordultak a körjegyzőhöz, hogy a büfé zajos működése miatt intézkedjen.
Az Áe. 38. § (2) bekezdése szerint, ha az egyezség megfelel a jogszabályoknak, és nem sérti a felek vagy más jogos érdekét, akkor a közigazgatási szerv az egyezséget jóváhagyja, illetőleg határozatba foglalja. Az Áe. 78. § (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelően az egyezség alapján született határozat végrehajtását a körjegyzőnek a – jogosultak kérelmére – kell elrendelnie és az Áe. 83. § (2) bekezdés szerint a végrehajtás érdekében tett intézkedéseket határozatba kell foglalnia.
Ha a panaszosok kérelme az egyezséghez képest új tényt tartalmaz vagy más, az egyezség megkötésében részt nem vevő panaszos fordul a körjegyzőhöz, akkor birtokvédelmi eljárás keretében határozatot kellett volna hozni. A Ptk. 191. § (1) bekezdése szerint akit birtoklásában zavarnak kérheti a zavarás megszüntetését a jegyzőtől, aki a birtoklás kérdésében határozatot hoz, amelynek végrehajtásáról a jegyző gondoskodik.
A panaszosok kérelmét tartalma alapján kell elbírálni, és ennek megfelelően vagy birtokvédelmi eljárás keretében, vagy az egyezség végrehajtása ügyében kellett volna határozatot hoznia a körjegyzőnek.
A panaszosok többszöri kérelmére érdemi intézkedés, határozat nem született. A levél formában a panaszosok részére megküldött tájékoztatás a határozatot nem pótolja, mivel mind birtokvédelmi ügyben, mind a végrehajtás elrendeléséről határozatot kell hozni, amely ellen mindkét esetben biztosított a jogorvoslat lehetősége. 
A birtokvédelem kérdésében hozott határozat ellen a Ptk. 192. § (1) bekezdés értelmében az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását. A panaszosok eldönthetik a határozat meghozatalát követően, hogy élnek-e a bírósági út igénybevételének a lehetőségével vagy sem.
A végrehajtás során hozott határozat ellen az Áe. 88. § (2) és (3) bekezdés szerint az, akinek jogát, vagy jogos érdekét a végrehajtás sérti, kifogást terjeszthet elő, amelyről a végrehajtást foganatosító szerv határozattal dönt. A határozat ellen fellebbezni lehet.
Megállapítom, hogy a körjegyző a panaszosok többszöri kérelme ügyében érdemi intézkedést nem tett, határozatot nem hozott. A határozat meghozatalának elmulasztásával az Alkotmányban deklarált tulajdonhoz, jogorvoslathoz, tisztességes eljáráshoz fűződő joggal, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben visszásság veszélyét idézte elő.

Kezdeményezés
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Zalaapáti Község Önkormányzatának körjegyzőjét, hogy a panaszosok ismételt kérelmével kapcsolatosan akár az egyezség végrehajtása, akár a birtokvédelmi eljárás keretében hozzon határozatot.
Kérem a körjegyzőt, hogy a kezdeményezésemmel kapcsolatos álláspontjáról és a megtett intézkedésről 30 napon belül értesíteni szíveskedjen. 

Budapest, 2005. december 9.

Lenkovics Barnabás sk.