Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 5267/2005. számú ügyben 

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna

Az eljárás megindulása
Az Országgyűlési Biztosok Hivatalához érkezett névtelen beadványban a Megyaszói Gyermekotthonban uralkodó állapotokat sérelmezték. A panaszosok – többek között – a következőket sérelmezték:
I./ Megyaszón mindössze két – egy egészséges és egy speciális szükségletű gyermekeket nevelő – lakásotthont hoztak létre. A lakásotthon vezetőnője munkaidőben alkoholt fogyaszt, ilyenkor durva a gyermekekkel, férfi kollégáit zaklatja.
II./ A speciális szükségletű gyermekek nevelését ellátó lakásotthonba nem olyan pedagógiai munka folyik, amilyenre a gyermekeknek szüksége lenne. A gondozottak sokszor felügyelet nélkül maradnak, szabadidős foglalkozások nincsenek, a gyermekek a faluban lézengenek, alkoholizálnak. 
III./ Nem megfelelő a szakmai vezetők munkája.
IV./ A gyermekotthon egy volt gondozottja 18. életéve betöltésekor annak ellenére kapott otthonteremtési támogatást, hogy vagyona meghaladta a jogszabályban meghatározott értékhatárt.
V./ A gyermekotthonban a nagyobb fiúk között évekig folyt a fajtalankodás a vezetőség tudtával. Két fiút előzetes letartoztatásba helyeztek, de a többi elkövető a gyermekotthonban él, mert a gondozottak félnek elmondani a történteket. 
A beadványban foglaltakkal kapcsolatban alkotmányos jogok sérelmének gyanúja merült fel, ezért az Obtv. 16. § (1) bekezdésének értelmében vizsgálatot indítottam. A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatala (a továbbiakban: megyei gyámhivatal) vezetőjét felkértem, hogy a panaszban foglaltakat az érintett gyermekotthonban vizsgálja ki. A megyei gyámhivatal a Megyaszói Gyermekotthon jogutódjaként létrehozott Borsod-Zempléni Gyermekvédelmi Körzet 100 férőhelyes megyaszói szakmai egységében általános vizsgálatot tartott. Az ennek megállapításait összefoglaló iratokat ugyancsak felhasználtam vizsgálatom során.
A beadványban több – munkáltatói jogkörben meghozott – döntést is sérelmeztek. Tekintettel arra, hogy a munkáltatói jogkörben hozott döntések vizsgálatára kizárólag a munkaügyi bíróság jogosult, a beadvány munkaügyi kérdéseket érintő részeit nem állt módomban vizsgálni.

Érintett alkotmányos jog
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot 
16. § A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
Felkérésemre a megyei gyámhivatal célvizsgálat keretében helyszíni szemlét és meghallgatást tartott, megvizsgálta a gyermekotthon szakmai dokumentumait is.
I./ A gyermekotthon átalakításával kapcsolatban a megyei gyámhivatal vezetője arról tájékoztatott, hogy – a beadványban foglaltaknak megfelelően – a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Gyvt.) 1997. november 1-jei hatálybalépése óta valóban csak egy lakásotthont és egy speciális csoportot alakítottak ki. A gyermekvédelmi intézmények jogszabályi előírások szerinti átalakítása Borsod-Abaúj-Zemplén Megyében még nem fejeződött be.  Megyaszón 2003. évben átadtak egy 12 férőhelyes lakásotthont (Hóvirág Lakásotthon). A lakásotthon a községben vásárolt, teljesen felújított családi házban működik. A lakótér igényesen berendezett, otthonos, a jogszabályi előírásoknak megfelel. A gyermekek az épülethez tartozó udvart, kertet a gondozókkal közösen gondozzák, művelik, megtermelik a lakásotthon lakói számára szükséges zöldség, gyümölcs egy részét. Az épület állaga megóvott, folyamatos karbantartásáról gondoskodnak. A Hóvirág Lakásotthon határozatlan idejű működési engedéllyel rendelkezik. Minderre tekintettel a Hóvirág Lakásotthon működésével kapcsolatban alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem tártam fel. 
A gyermekotthon vezetői és a lakásotthonban dolgozók munkaidőben nem látták alkoholos állapotban a lakásotthon vezetőt. A férfi dolgozók cáfolták a zaklatás tényét is. A gyermekek a lakásotthon vezetője velük szembeni bánásmódja ellen nem fordultak panasszal a szakmai vezetéshez. A beadványban foglaltakat támasztja alá azonban az, hogy a lakásotthon vezetője 2005 júliusában – pénzkezelési problémák – miatt írásbeli figyelmeztetést kapott, melyben  szerepel a következő mondat is: „Felhívom továbbá a figyelmét, munkahelyén munkára alkalmas állapotban köteles megjelenni mindenkor.”
A beadványban foglaltak és a lefolytatott vizsgálat eredménye közötti ellentmondás feloldására, a tényállás további tisztázására bizonyítási eljárást – jogszabályi felhatalmazás hiányában – nem folytattam. Emiatt alkotmányos joggal összefüggő visszásságot sem állapítottam meg. Figyelemmel azonban arra, hogy a gyermekek alkotmányos jogainak védelmét a Gyvt. az országgyűlési biztosra ruházza, az Obtv. 17. § (1) bekezdése alapján felkérem Borsod-Abaúj-Zemplén Megye gyermekjogi képviselőjét arra, hogy az érintett lakásotthonban a gyermeki jogok érvényesülését kísérje fokozott figyelemmel, azok sérelme esetén tegye meg a szükséges intézkedéseket.
II./ 2004. évben a megyaszói gyermekotthon területén kialakítottak egy 8 férőhelyes speciális csoportot, amit a volt szolgálati lakásban helyeztek el. A speciális csoport ideiglenes működési engedéllyel rendelkezik. A csoport éves munkatervében hat hónapra tervezte feladatait. A rendelkezésükre álló szakvélemények alapján elkészítették a gyermekek egyéni fejlesztési tervét. A munkaterv – bár nagyon sok szakmai, elméleti, gyakorlati kérdést dolgoz fel – sok vonatkozásban általános megfogalmazású. Nincsenek kidolgozva a gondozott gyermekek speciális szükségletének megfelelő konkrét fejlesztési tervek, terápiák.  Hiányzik a szabadidő kulturált eltöltésének tervezése és szervezése, amely oka lehet annak, hogy a fiatalok csavarognak, szöknek. 
Megállapítottam, hogy a speciális csoport munkatervének hiányosságai visszásságot okoznak a gyermekeket megillető kiemelt védelemhez, továbbá a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő jogaival összefüggésben. Az előzőekben ismertetett hiányosságok kiküszöbölése érdekében az Obtv. 21. § (1) bekezdésben kapott felhatalmazásom alapján a Borsod-Zempléni Gyermekvédelmi Körzet igazgatójánál kezdeményezem, hogy gondoskodjon a speciális csoport munkatervének átdolgozásáról, kiegészítéséről az átdolgozott munkaterv gyakorlatban való megvalósulásának folyamatos figyelemmel kíséréséről, ellenőrzéséről. 

III./ A megyaszói telephelyek közvetlen irányítását két szakmai vezető látja el, akik a gondozott gyermekek gyámjai, vagyonkezelői. Az egyik három „normál”, a speciális csoport és a lakásotthon, a másik négy „normál” csoport és a belső iskola szakmai vezetését végzi.  A szakmai vezetők irányítása alatt álló egységekben gondozott gyermekek száma meghaladja a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 15/1998. (IV. 30.) NM rendeletben (a továbbiakban: NM rendelet) előírt legfeljebb 40, illetve 48 főt. 
Mivel a szakmai vezetők a jogszabályban előírtnál több gyermek felett látják el a gyámi, vagyonkezelői feladatokat, egy-egy gyermekkel kapcsolatos teendőre kevesebb időt tudnak fordítani. Mindez a gondozott gyermekek tulajdonhoz, továbbá kiemelt gondoskodáshoz való joga sérelmének közvetlen veszélyét keletkezteti. Erre tekintettel – ugyancsak az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján – a Borsod-Zempléni Gyermekvédelmi Körzet igazgatójánál kezdeményezem, gondoskodjon arról, hogy egy-egy szakmai vezetőre eső gondozottak száma ne haladja meg az NM rendeltben előírt létszámot. 
IV./ A vizsgálat nem igazolta a panasz azon részét miszerint a gyermekotthon egy volt gondozottja 18. életéve betöltésekor annak ellenére kapott otthonteremtési támogatást, hogy vagyona meghaladta a jogszabályban meghatározott értékhatárt. A szóban forgó fiatal felnőtt  ugyan otthonteremtési támogatás iránti kérelmet benyújtott a gyámhivatalba, de azt elutasították. 
A vizsgálatom során feltártam azt is, hogy a gyermekek nem kapnak rendszeres tájékoztatást pénzvagyonuk állásáról, nagyságrendjéről. Az önálló életkezdés elősegítése érdekében a gondozottakat nem készítik fel pénzük hasznos és gazdaságos felhasználására, befektetésére. Ezen hiányosságok ellentétesek az Alkotmány 16. §-ában foglaltakkal, vagyis sérelmet szenved az ifjúság létbiztonságáról, oktatásáról és neveléséről való gondoskodás elve. Ezen alkotmányos joggal összefüggő sérelem kiküszöbölése érdekében a Borsod-Zempléni Gyermekvédelmi Körzet igazgatójánál kezdeményezem, hogy a gondozottak ésszerű pénzfelhasználásához készítsen szakmai tervet.
V./ A beadvány szerint a gyermekotthonban a nagyobb fiúk között évekig folyt a fajtalankodás. Ezt azonban a gyermekotthon igazgatója és a szakmai vezetők egybehangzóan cáfolták. 2004. évben ugyan volt egy esetük, amikor az erről való értesülést követően az intézmény igazgatója a feljelentést megtette. Az elkövetők ma már börtönbüntetésüket töltik. 
VI./ A megyaszói kastély épületében jelenleg irodai helyiségek, könyvtár, terápiás, család-és utógondozói szoba, továbbá három gyermekotthoni csoport működik. A gyermekotthoni csoportok jogszabályi előírásoknak megfelelő átalakítására – anyagi erőforrás hiányában – nem került sor. Az intézmény költségvetéséből tisztasági festést, az állagmegóvás érdekében kisebb-nagyobb javítási munkákat végeztek.  Saját erőből jelenleg egy gyermekcsoport helyiségeinek bővítése van folyamatban. Az épület lelakott, a fűtési rendszer, a nyílászárók elavultak, a lakóterek nem felelnek meg a jogszabályi előírásoknak. A gondozottak rendkívül rossz elhelyezési feltételek között élnek, a helyiségek berendezése, felszereltsége átlagon aluli, szegényes, igénytelen, a bútorzat minimális az is elhasználódott. A gondozottak és a dolgozók étkeztetésére üzemeltetik a központi konyhát és az ebédlőt, a csoportokban – lakóterenkénti konyha hiányában – nincs lehetőség főzésre. 
Megállapítottam, hogy a Borsod-Zempléni Gyermekvédelmi Körzet megyaszói szakmai egységének jogszabályi előírásnak megfelelő átalakítása nem fejeződött be. Az épület jelenlegi állapotában nem alkalmas a gyermekek ott tartózkodására. Mindez visszásságot okoz a gyermekeket az állam és a társadalom részéről megillető kiemelt védelemhez, továbbá a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogával összefüggésben.
A Gyvt. 1997. november 1-jei hatálybalépésekor az otthont nyújtó intézmények átalakítására legkésőbbi határidőnként 2002. december 1-jét jelölte meg. Az országgyűlési biztos általános helyettese OBH 550/1998. számú, 1998. december 10-én kelt jelentésében felkérte a szociális és családügyi minisztert, hogy „vizsgálja felül a gyermekvédelem rendszerét szabályozó jogszabályokat és kezdeményezze módosításukat akként, hogy az otthont nyújtó intézmények átszervezésének 2002. december 1-jei végső határidejét megelőzően kerüljenek megállapításra részhatáridők, amelyek egyrészt gyorsítják a feladat végrehajtását, másrészt garanciát jelentenek az alkotmányos jogok védelmére.” Kezdeményezte továbbá, „hogy a speciális ellátást igénylő gyermekek gondozását biztosító otthonok vonatkozásában - a különleges védelem és gondoskodás igényére tekintettel - a már említett, 2002. december 1-jei általános határidő helyett írják elő a feladat végrehajtásának azonnali megkezdését, és szükség szerint ennek irányítására és felügyeletére nevezzen ki miniszteri biztost.” Az ajánlásokat a miniszter nem fogadta el. Ezért az országgyűlési biztos, az állampolgári jogok országgyűlési biztosának és általános helyettesének tevékenységéről szóló 1999. és 2000. évi beszámoló keretében ajánlásait az Országgyűlés elé terjesztette. Az átalakítás folyamatát ez sem gyorsította fel. A Gyvt-t módosító, 2002. évi IX. törvény 103. §-a a gyermekotthonok átalakítására előírt határidőt 2003. december 31-ig, majd az egyes szociális tárgyú törvények módosításáról szóló, 2003. évi IV. törvény 55. §-a az átalakítás határidejét 2004. december 30-ig tolta ki. A Magyar Köztársaság 2004. évi költségvetéséről és az államháztartás hároméves kereteiről szóló 2003. évi CXVI. törvény 96. § (3) bekezdése újabb határidőként 2005. december 31-ét írta elő, a Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló 2005. évi CLIII. törvény 104. §-ának (2) bekezdése szerint pedig a gyermekotthonok átalakításáról 2007. december 31-éig kell gondoskodni.
Álláspontom szerint a gyermekotthonok átalakítására nyitva álló határidő folyamatos meghosszabbítása sérti a gyermekvédelmi gondoskodásban élők kiemelt védelemhez, továbbá a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő jogát. 
Tekintettel arra, hogy a kérdés megoldatlansága a szülői gondoskodást nélkülöző gyermekek nagyobb csoportját érinti az Obtv. 26. § (1) bekezdése alapján indítványozom az Országgyűlésnek, hogy tűzze napirendjére a gyermekvédelmi intézmények működésének megtárgyalását és vizsgálja meg, hogy azok átalakítására van-e a 2007. december 31-ét megelőző időben lehetőség. 

Budapest, 2006. április 10.

Takács Albert sk.

Melléklet: Alkalmazott jogszabályok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
16. § A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
2. § (4) A családjából bármely okból kikerült gyermek biztonságát, korához és szükségleteihez igazodó gondozását, nevelését, egészséges személyiségfejlődését biztosítani kell.
8. § (1) A gyermeknek joga van a szabad véleménynyilvánításhoz, és ahhoz, hogy tájékoztatást kapjon jogairól, jogai érvényesítésének lehetőségeiről, továbbá ahhoz, hogy a személyét és vagyonát érintő minden kérdésben közvetlenül vagy más módon meghallgassák, és véleményét korára, egészségi állapotára és fejlettségi szintjére tekintettel figyelembe vegyék.
9. § (1) Az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermek joga különösen, hogy életkorához, egészségi állapotához, fejlettségéhez, valamint egyéb szükségleteihez igazodóan
a) állandóságot, érzelmi biztonságot nyújtó teljes körű ellátásban, gondozásban, - nemzetiségi, etnikai és vallási hovatartozását figyelembe vevő - megfelelő nevelésben, oktatásban részesüljön,
11. § (1) A gyermeki jogok védelme minden olyan természetes és jogi személy kötelessége, aki a gyermek nevelésével, oktatásával, ellátásával, ügyeinek intézésével foglalkozik.
(2) A gyermek alkotmányos jogainak védelmét az állampolgári jogok országgyűlési biztosa (a továbbiakban: biztos) a maga sajátos eszközeivel segíti, és ennek során
a) a biztos feladata, hogy a gyermek alkotmányos jogait érintő - tudomására jutott - visszaéléseket kivizsgálja, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen,
b) a biztos az a) pontban megnevezett intézkedéseiről évente beszámol az Országgyűlésnek.
11/A. § (1) A gyermekjogi képviselő ellátja a gyermekvédelmi gondoskodásban részesülő gyermek e törvényben meghatározott jogainak védelmét, és segíti a gyermeket jogai megismerésében és érvényesítésében. A gyermekjogi képviselő kiemelt figyelmet fordít a különleges vagy speciális ellátást igénylő gyermek védelmére.
(2) A gyermekjogi képviselő
a) segít a gyermeknek panasza megfogalmazásában, kezdeményezheti annak kivizsgálását,
b) segíti a gyermeket az állapotának megfelelő ellátáshoz való hozzájutásban, a gyermekjóléti szolgálat esetmegbeszélésén, illetve a területi gyermekvédelmi szakszolgálat elhelyezési értekezletén az ezzel kapcsolatos megjegyzések, kérdések megfogalmazásában,
c) a 36. § (2) bekezdése szerinti esetben eljár a gyermek szülője vagy más törvényes képviselője, a gyermek, illetve fiatal felnőtt, valamint a gyermek-önkormányzat felkérése alapján,
d) eljár az érdek-képviseleti fórum 35. § (4) bekezdése szerint tett megkeresése alapján,
e) a gyámhivatal kirendelése alapján képviseli a gyermeket a nevelési felügyelettel kapcsolatos eljárásban.
(3) A gyermekjogi képviselő jogosult a gyermekjóléti, illetve gyermekvédelmi szolgáltató tevékenységet végző működési területén tájékoztatást, iratokat, információkat kérni és a helyszínen tájékozódni. A gyermekjogi képviselő köteles a gyermek személyes adatait az adatvédelmi jogszabályoknak megfelelően kezelni.
(4) A gyermekjogi képviselő e célra létrehozott szervezet keretében működik. A gyermekjogi képviselő jogállására és eljárására vonatkozó részletes szabályokat külön jogszabály rendezi.
(5) A gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltató tevékenységet végző biztosítja, hogy a gyermek és hozzátartozói a gyermekjogi képviselő személyét és a vele való kapcsolat felvételének módját megismerhessék.
(6) A gyermekjóléti és gyermekvédelmi intézmények, illetve szolgálatok vezetői tizenöt napon belül, a fenntartó harminc napon belül, illetve a képviselő-testület vagy a közgyűlés a következő testületi ülésén érdemben megtárgyalja a gyermekjogi képviselő észrevételeit, és az ezzel kapcsolatos állásfoglalásáról, intézkedéséről tájékoztatja őt.
(7) A gyermekjogi képviselő figyelemmel kíséri az óvoda, az iskola, a kollégium és a pedagógiai szakszolgálat intézményeiben folyó gyermekvédelemmel kapcsolatos tevékenységet, segíti a gyermeki jogok érvényesülését. A gyermekjogi képviselő indokolt esetben megkeresi az említett intézmények fenntartóját, illetve szükség szerint a gyermek érdekében a gyámhatóságnál eljárást kezdeményez.
45. § (1) A gyermekek átmeneti gondozása keretében a gyermek testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődését elősegítő, az életkorának, egészségi állapotának és egyéb szükségleteinek megfelelő étkeztetéséről, ruházattal való ellátásáról, mentálhigiénés és egészségügyi ellátásáról, gondozásáról, neveléséről, lakhatásáról (a továbbiakban: teljes körű ellátás) kell gondoskodni.
58. § (1) A speciális gyermekotthon vagy a gyermekotthon speciális csoportja az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett súlyos pszichés vagy disszociális tüneteket mutató, illetve pszichoaktív szerekkel küzdő gyermekeknek nyújt gondoskodást, szocializációt és reszocializációt, valamint habilitációt és rehabilitációt.
(2) A speciális gyermekotthonban vagy a gyermekotthon speciális csoportjában a gyermek teljes körű ellátásának időtartama csak kivételesen indokolt esetben haladhatja meg a két évet.
(3) A speciális gyermekotthon a szükséges személyi és tárgyi feltételek megléte esetén bentlakásos ellátás keretében végezheti a megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottság felkérésére a gyermek személyiségvizsgálatát.
(4) A tartósan beteg, illetve fogyatékos, valamint kora miatt különleges ellátást igénylő gyermek gondozását, ellátását, habilitációját és rehabilitációját - a Kt. szerinti szakértői és rehabilitációs bizottság szakértői véleménye alapján - az erre a célra létrehozott különleges gyermekotthon vagy az átmeneti és tartós nevelésbe vett gyermek teljes körű ellátását nyújtó gyermekotthon vagy gyermekotthoni csoport biztosítja, feltéve, ha állapota nem indokolja az Szt. hatálya alá tartozó fogyatékosok vagy pszichiátriai betegek otthonában való elhelyezését, vagy az elhelyezés férőhely hiányában nem lehetséges.
59. § (1) A gyermekotthon legalább 12, de legfeljebb 40 - önálló lakóegységben elhelyezett - gyermek otthont nyújtó ellátását biztosítja.
(2) A lakásotthon olyan gyermekotthon, amely legfeljebb 12 gyermek otthont nyújtó ellátását biztosítja önálló lakásban vagy családi házban, családias körülmények között.
(3) A tartósan beteg, illetőleg fogyatékos, valamint kora miatt különleges ellátást igénylő gyermek, illetve a súlyos pszichés vagy disszociális tüneteket mutató, illetve pszichoaktív szerekkel küzdő gyermek speciális ellátását, gondozását, habilitációját és rehabilitációját biztosító gyermekotthonok eltérő csoportlétszámát külön jogszabály határozza meg.
(4) Ha a gyermekotthon kizárólag a fiatal felnőttek teljes körű utógondozói ellátását biztosítja, a gyermekotthon utógondozó otthonként működik.
(5) Ha a speciális gyermekotthon kizárólag speciális szükségletű gyermek vizsgálatát végzi bentlakásos ellátás formájában, a gyermekotthon vizsgálóotthonként is működhet.

15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről
74. § A szakellátás keretében az ideiglenes hatállyal elhelyezett, átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermek (a továbbiakban: gondozott gyermek) számára biztosítani kell az otthont nyújtó ellátást, illetve a szakellátást más okból igénylő gyermek teljes körű ellátását, valamint a fiatal felnőtt utógondozói ellátását, gondoskodni kell továbbá a területi gyermekvédelmi szakszolgáltatásról.
75. § (1) Az otthont nyújtó ellátásban részesülő gondozott gyermek számára
a) teljes körű ellátást [Gyvt. 45. § (1) bekezdés],
76. § (1) A gondozott gyermek számára naponta, az életkornak megfelelő, legalább ötszöri, legalább egy alkalommal meleg, az egészséges táplálkozás követelményének megfelelő étkezést kell biztosítani, a külön jogszabályban foglaltaknak megfelelően.
(2) Ha a gondozott gyermek egészségi állapota indokolja, részére az orvos előírásainak megfelelő étkezést kell biztosítani.
77. § (1) A teljes körű ellátás részeként nyújtott ruházat gyermekenként legalább 6 váltás fehérneműt, valamint 3 váltás hálóruhát, továbbá az évszaknak megfelelő legalább 2 váltás hétköznapi (otthoni és utcai) felsőruhát és cipőt, valamint alkalmi és sportruházatot tartalmaz.
(2) A ruházat tisztításáról, javításáról az ellátást nyújtó gondoskodik, amelybe olyan mértékben vonja be a gondozott gyermeket, amely életkorának megfelelően tőle elvárható.
(3) Az ellátást nyújtó a gondozott gyermek szükségletei, valamint a ruházat elhasználódása szerint gondoskodik a ruházat beszerzéséről, illetve cseréjéről.
78. § A személyi higiéné biztosítása, valamint a textíliával való ellátás keretében gyermekenként biztosítani kell legalább
a) a mindennapos tisztálkodáshoz, testápoláshoz szükséges feltételeket, tisztálkodási és testápolási szereket, valamint textíliákat,
b) a csecsemők és kisgyermekek ellátásához szükséges anyagokat, eszközöket,
c) 3 váltás ágyneműt.
79. § (1) Az iskolai oktatásban, szakképzésben részt vevő, felsőfokú tanulmányokat folytató gondozott gyermek számára biztosítani kell az első szakképzettség megszerzéséhez szükséges tandíjat, a tankönyveket, tanszereket és egyéb iskolai felszereléseket, valamint utazó- és kézitáskát, továbbá az iskolába járással kapcsolatban felmerülő költségeket.
(2) A gondozott gyermek számára biztosítani kell a felzárkóztatás, illetve a tehetségfejlesztés költségeit.
(3) A gondozott gyermek részére biztosítani kell olyan eszközöket - különösen jegyet, bérletet az utazáshoz, postai költségeket a levelezéshez és a telefonáláshoz -, amelyek segítségével hozzátartozóival, illetve a gyámságát ellátó személlyel kapcsolatot tarthat.
80. § (1) A gondozott gyermek szabadidejének hasznos eltöltése érdekében az ellátást nyújtó gondoskodik a kulturálódáshoz, játékhoz, sporthoz szükséges eszközökről.
(2) Az ellátást nyújtó gondoskodik a szabadidős tevékenységekhez szükséges és indokolt költségekről.
81. § A különleges vagy speciális ellátásra szoruló gondozott gyermek számára a fejlődéséhez, illetve fejlesztéséhez, a gyógyulásához, rehabilitációjához, terápiájához szükséges és indokolt eszközök beszerzéséről a fenntartó gondoskodik.
85. § (5) Az ellátást nyújtó biztosítja
a) gondozott gyermek környezetének állandóságát,
b) a gondozott gyermek személyes tárgyainak elhelyezését,
c) azt, hogy a gondozott gyermekről évente legalább egy alkalommal fénykép készüljön.
109. § (1) A gyermekotthon megszakítás nélküli munkarend szerint működő, bentlakásos gyermekintézmény, amely
a) a gondozott gyermek számára alaptevékenységként biztosítja az otthont nyújtó ellátást a gyámhivatal által jóváhagyott egyéni elhelyezési terv és az általa készített egyéni gondozási-nevelési terv szerint,
125. § (1) A lakásotthon olyan gyermekotthon, ahol önálló lakásban vagy családi házban történik a gondozott gyermek, fiatal felnőtt elhelyezése.
(2) A lakásotthonban legfeljebb 12 gondozott gyermek, fiatal felnőtt helyezhető el.
(3) A lakásotthonban a gyermekek elhelyezésére szolgáló lakótérre a 124. § (4) bekezdésében foglaltak, a munkatársak számára rendelkezésre álló önálló helyiségre a 124. § (7) bekezdésében foglaltak az irányadók.
126. § (1) A speciális gyermekotthon a szakellátás keretében
a) a súlyos pszichés tüneteket mutató,
b) a súlyos disszociális tüneteket mutató,
c) a pszichoaktív szerekkel küzdő
12. életévét - kivételesen indokolt esetben 10. életévét - betöltött gondozott gyermek számára kötelezően ellátandó alapfeladatként a gyermek állapotához igazodó speciális ellátást biztosít.
(2) A speciális gyermekotthonban legfeljebb 40 fő helyezhető el.
(3) A speciális gyermekotthon vagy a gyermekotthon speciális csoportja feladatkörébe tartozik a gyermekről való gondoskodás, szocializáció, reszocializáció, habilitáció és rehabilitáció is, ha a speciális gondozás más gondozási helyen nem biztosítható, illetve ha a gyermeknek a speciális gondozást nem igénylő gondozott gyermekektől való külön elhelyezése szükséges, és állapota nem indokolja a szociális bentlakásos intézményben való elhelyezését, vagy elhelyezése férőhely hiányában nem lehetséges.
(4) A gondozott gyermek elhelyezéséről az (1) bekezdésben meghatározott problématípusok szerint elkülönítetten kell gondoskodni.
(5) A speciális ellátást igénylő gondozott gyermekek közül legfeljebb 8 helyezhető el egy csoportban. A csoportban csak azonos nemű gyermekek helyezhetők el.
(6) A speciális gyermekotthonban, illetve gyermekotthon speciális csoportjában egy hálószobában legfeljebb 4 gondozott gyermek helyezhető el.
(7) A speciális gyermekotthonban, illetve gyermekotthon speciális csoportjában a gondozott gyermekek elhelyezésére szolgáló lakótérre a 124. § (4) bekezdésében foglaltak, a munkatársak számára biztosítandó önálló helyiségre vonatkozóan a 124. § (7) bekezdésében foglaltak az irányadók.
(8) A speciális gyermekotthonban a gyermekcsoportok számától függetlenül ki kell alakítani a 124. § (6) bekezdésének b) és c) pontjában meghatározott helyiségeket.
(9) A speciális gyermekotthonban ki kell alakítani olyan, a lakótérhez kapcsolódó, de attól zárhatóan elválasztott, önálló lakószobából, fürdőszobából és WC-ből álló biztonsági elkülönítőt, amelyben a Gyvt. 81/A. §-ának (1) és (2) bekezdése, valamint a Gyvt. 81/B. §-ának (3) bekezdése alapján személyes szabadságában korlátozott átmeneti vagy tartós nevelésbe vett (a továbbiakban: nevelésbe vett) gyermek tartózkodhat. A biztonsági elkülönítőt úgy kell kialakítani, hogy az abban tartózkodó nevelésbe vett gyermek magában kárt ne tehessen.
(10) Amennyiben a speciális gyermekotthon a Gyvt. 58. §-ának (3) bekezdése alapján bentlakásos ellátás keretében a nevelésbe vett gyermek személyiségvizsgálatát végzi, biztosítani kell a vizsgálandó gyermeknek a speciális gyermekotthonban lévő többi gyermektől elkülönítetten történő elhelyezésének lehetőségét.
163. § (1) Ha a szakellátást olyan - magasabb vezető által irányított - önálló intézmény biztosítja, amely több gyermekotthont is magában foglal, az intézményben önálló szakmai egységeket kell kialakítani, amelyek
a) legfeljebb 40 gyermeket befogadó gyermekotthonból, illetőleg különleges, vagy speciális otthonból, vagy
b) legfeljebb összesen 48 gyermeket befogadó lakásotthonokból állnak.
(2) Az önálló szakmai egység szakmai programmal rendelkezik és élén gyermekotthon vezető áll, aki az egységben elhelyezett gondozott gyermekek számára gyámként kirendelhető.

6. számú melléklet a 15/1998. (IV. 30.) NM rendelethez

A gyermekotthonban minimálisan biztosítandó lakóterület-igény
 I.	0-3 éves korosztály részére csoportonként	 	
 	gyermekszoba a hozzá kapcsolódó fürdőszobával	28 m2	
 	terasz levegőztető ágyak részére	20 m2	
 	kert	100 m2	
 II.	3 évnél idősebb korosztály részére gyermekenként	12 m2	
 III.	Külső férőhely esetén fiatal felnőttenként	6 m2	

A Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló 2005. évi CLIII. törvény
104. § (2) A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 156. §-ának (3) bekezdésében a „2005. december 31-én” szövegrész helyébe a „2007. december 31-én” szövegrész lép.