Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 5159/2005. sz. ügyben

Előadók: dr. Illisz László
dr. Hajas Barnabás
Az eljárás megindítása
Napilapokból és folyóiratokból értesültem arról, hogy a Magyar Televízió Rt. (a továbbiakban: MTV Rt.) m1 műsorán 19 óra 30 perckor kezdődő Híradó műsorát – a korábbi gyakorlattal ellentétben – szeptembertől kizárólag férfiak vezetik. Ennek okát a különböző sajtószervek abban jelölték meg, hogy „a döntéshozók szerint a középkorú, érett férfiak a hitelesek a nézők számára, és így egy szál maguk is alkalmasak a híradók vezetésére”.
Tekintettel arra, hogy a probléma alapján a jogállamiság elve (Alkotmány 2. § (1) bekezdés), az állam objektív alapjogvédelmi kötelezettsége (Alkotmány 8. § (1) bekezdés), a férfiak és nők egyenjogúságának biztosítása (Alkotmány 66. § (1) bekezdés), a hátrányos megkülönböztetés tilalma (Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése), továbbá az esélyegyenlőtlenség kiküszöbölését célzó intézkedések (Alkotmány 70/A. § (3) bekezdése) sérelmének, illetve közvetlen veszélyének gyanúja nem volt kizárható, hivatalból vizsgálatot rendeltem el. Vizsgálatom eredményes befejezése érdekében az MTV Rt. elnökét vizsgálat tartására, és a rendelkezésére álló dokumentumok megküldésére.

A megállapított tényállás
Az MTV Rt. elnöke arról tájékoztatott, hogy 2005. szeptember 12-én, hétfőn új műsor- és hírstruktúra lépett életbe. Az m1 több hírműsort sugároz. A részben átalakult műsorvezetés rendjéhez igazodott a műsorvezetők munkabeosztása is. Nemcsak a reggeli híradókban, továbbá a napközben és késő este jelentkező rövid hírösszefoglalókban, hanem az esti fél nyolcas kiadásban is egyszemélyes lett a műsorvezetés.
A tájékoztatás tartalmazta azt is, hogy az m1 csatornán két adással gyarapodott a hírműsorok száma, az egyszemélyes műsorvezetés gyakorlata – a déli Híradó kivételével – általánossá vált.
Az MTV Rt. Híradójában műsorvezetőként 7 nő és 3 férfi dolgozik. Az új hírstruktúra bevezetése előtt az m1 csatornán este fél nyolckor jelentkező Híradóban 6 műsorvezető dolgozott. A hírműsorok új rendjében számuk 2-re csökkent.
A Híradó főkiadásában 4 műsorvezető dolgozott – 3 nő és 1 férfi. 2005. szeptember 12. óta az érintett műsorvezetők „más, a nézők és számunkra is fontos híradókban vezet műsort.” Az MTV Rt. elnökének álláspontja szerint „mindez már önmagában is cáfolja, hogy nemi alapon született volna döntés”.
Az MTV RT. hírműsorait irányító vezetők – közelebbről meg nem nevezett – szakmai megfontolások és szempontok alapján határoztak arról, hogy a Híradó este fél nyolckor kezdődő fő kiadásában – néhány év szünet után – újra egy műsorvezető jelentkezzen. A döntés fő indoka az volt, hogy a jelentős újságírói, valamint szerkesztői tapasztalattal is bíró munkatársak a korábbinál hatékonyabban vegyenek részt a műsor elkészítésének teljes folyamatában. A műsorvezető feladata egyebek között az is, hogy az általa elmondandó szövegeket önállóan, több hírforrás összevetésével fogalmazza meg, tehát nem hírolvasó-bemondóként kell szerepelnie. Az esti Híradóban már gyakran jelennek meg stúdióvendégek, akiknek csak olyan kollégák lehetnek a beszélgető partnerei, akik maguk is évtizedes interjúkészítői gyakorlattal rendelkeznek. A jelentős újságírói és szerkesztői tapasztalattal is bíró műsorvezetők tehát az eddiginél jobban, alkotótársként kapcsolódnak be a fél nyolcas híradók elkészítésébe, így például a stúdió képi világának a megformálásba is. Ugyancsak fontos szakmai szempont, hogy rendkívüli helyzetekben (pl. természeti katasztrófák, merényletek, katonai konfliktusok, váratlan politikai események) felkészült, tájékozott műsorvezetők segítsék a nézők tényszerű, átfogó informálását. Ilyen szakmai okok miatt lett a Híradó esti fél nyolcas adásának két fő műsorvezetője a nemcsak újságíró-szerkesztőként, hanem több évtizedes és gyakorlott interjúkészítőként, tudósítóként is számon tartott 2 férfi műsorvezető. Az MTV Rt. elnöke szerint „így az őszi struktúraváltásig a 19:30-as Híradóban megjelent női moderátorok számára is adott a lehetőség, hogy folyamatos gyakorlás, továbbképzés után a fél nyolcas fő Híradó műsorvezetőiként jelentkezzenek. Ennek feltétele, hogy megfeleljenek a fent említett szakmai kritériumoknak.” (Megjegyzem, hogy a 19:30 órakor kezdődő Híradó egyik vezetője az MTV Rt. elnökének válasza előtt a Blikk című napilapnak az idézettel megegyező tartalmú nyilatkozatot adott.)
A kapott tájékoztatás szerint a híradókat vezető nők nem kevesebbet, hanem több hírműsorban és hosszabb adásidőben szerepelnek majd a képernyőn, mint az őszi műsorstruktúra bevezetése előtt. 
Az MTV Rt. elnöke arról is tájékoztatott, hogy az MTV Rt. „vezetői közül senki soha sehol nem nyilatkozott úgy, hogy az említett hírműsorban (Híradó, 19:30) »csak és kizárólag férfiakat lehet alkalmazni. Ebből következően szintén soha senki nem beszélt arról, hogy csak a középkorú, érett férfiak hitelesek a nézők számára, és egyedül alkalmasak a Híradók vezetésére«. Éppen ezért természetesen senki soha semmilyen indokkal nem rendelt meg olyan »felmérést«, amely egy ilyen, hangsúlyozz[á]k: valótlan állítást megalapozna.  […] A sajtóban megjelent állítólagos kijelentés és a soha nem készült felmérésre utaló mondat is az egyik napilap publicistájától származik, aki cikkében forrásait vagy nem jelölte meg, vagy pedig egy »név nélkül nyilatkozó« híradós szerkesztőre utalt. Írását számosan ténynek és készpénznek vették, de az álhírekért a valótlanságokat terjesztőknek kell helytállniuk és vállalniuk a következményeket. A műsorvezetők szakmai alkalmasságát firtató publicisztikákat egyébként az MTV RT. az érintett szerzők »írói munkássága részének« tekinti.”
Az MTV Rt. elnöke műsorokra lebontva megadta azokat az adatokat is, amelyek tartalmazzák a nők és a férfiak arányát, illetve a műsorvezetés típusát az MTV Rt-ben. Az adatokból megállapítható, hogy mely műsorokat vezetik kizárólag nők, kizárólag férfiak, és melyeket közösen, illetve felváltva nők és férfiak. Az MTV Rt. elnöke hangsúlyozta, hogy az MTV Rt. „műhelyeiben szakmai szempontok alapján döntenek a műsorvezetők kiválasztásáról, a műsorvezetés típusáról.”
Az MTV Rt. elnökétől tájékoztatást kértem arról is, hogy az MTV Rt. m1 műsorvezetői között – a kisebbségi műsorokat vezetőkön kívül – milyen az egyes nemzeti és etnikai kisebbséghez tartozók aránya? Ez természetesen nem az egyes műsorvezetők nemzetiségi vagy etnikai hovatartozására – még csak nem is az egyes nemzetiségek arányára – vonatkozott, és figyelemmel voltam a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény (a továbbiakban: Avtv.) rendelkezéseire is. Vizsgálatom ezen részének egyedüli célja az volt, hogy az MTV Rt. esélyegyenlőségi tervének elkészítéséhez szükséges – az Avtv. rendelkezései szerint, az érintett önkéntes adatszolgáltatása alapján kezelt – adatokból olyan információhoz jussak, amelyből az érintett személyekre vonatkozó következtetés nem vonható le, de segíti vizsgálatom eredményes befejezését. (Ugyanis akkor már nem személyes adat.) Az MTV Rt. nem tudott megfelelő információkat közölni, de tájékoztatása szerint „…a roma identitású, […] munkatársak esélyegyenlőségének elősegítése érdekében támogató intézkedéseket hoz.”
Az MTV Rt. elnöke – az egyes műsorvezetőkre vonatkozó konkrétumok mellőzésével – ismertette azokat a „szigorúan szakmai szempontok[at]” is amelyek alapján kiválasztotta és kiválasztja azokat a műsorvezetőket, akik a Híradó 19:30 órakor jelentkező adását vezethetik. Ennek értelmében „az egyszemélyes műsorvezetés bevezetése óta csak olyanok kerülhetnek szóba az esti fő kiadás műsorvezetőjeként, akik:
–	több éves televíziós hír-újságírói gyakorlattal rendelkeznek: 
–	ezen belül tekintélyes riporteri múltjuk van;
–	gyakorló hírműsor-szerkesztők;
–	tájékozottságuk az átlagosnál is lényegesen szélesebb körű;
–	élő adásban üzembiztosan képesek kezelni a váratlan helyzeteket;
–	felkészültek arra, hogy társ-műsorvezetői segítség nélkül, egyedül tudjanak levezetni egy huszonhárom perces hírműsort,
–	alkalmasak arra is, hogy önállóan vezessenek akár egy negyvenöt perces rendkívüli híradót, amelyben esetleg több élő kapcsolás van, és több stúdióvendég is szerepel.”
Az MTV Rt. elnökének tájékoztatója tartalmazta továbbá, hogy a Híradó 19:30 órakor kezdődő kiadásainak „műsorvezetői naponta bizonyítják felkészültségüket és rátermettségüket. Teszik ezt azzal, hogy a műsorban:
–	az ő tolmácsolásukban elhangzó fel- és lekonferálásokat, híreket, információkat önállóan, több hírforrás összevetésével írják meg;
–	aktívan, esetenként a hírek, a beszámolók sorrendjének meghatározásával is részt vesznek a Híradó szerkesztésében;
–	segítik a stúdióvendégek kiválasztását, a nekik szóló kérdéseket döntően maguk írják, majd a stúdióban a szituációhoz igazítják;
–	képi ötleteik, vizuális elképzeléseik figyelembe vételével készül el a fő kiadás.
A fő kiadások műsorvezetői – mint gyakorlott szerkesztők – rendelkeznek ugyanakkor azzal a képességgel is, hogy rendkívüli helyzetekben (pl. természeti katasztrófák, merényletek, katonai konfliktusok, váratlan politikai események), vagy például átmeneti üzemzavar esetén önállóan tudnak dönteni egyes anyagok elhagyásáról, illetve sorrendjük cseréjéről is.
Ehhez képest a rövidebb hírösszefoglalók, illetve a déli félórás Híradó esetében általában a riporter és a szerkesztő fogalmazza meg, önti végső formába a műsorvezetői szövegeket. Ily módon a szóban forgó hírműsorok moderátorai inkább hírolvasók, és nem műsorvezetők. Ezen a ponton tehát ketté kell választani a műsorvezető és a hírolvasó szerepét. Ez egyben azt is jelenti, hogy az esti fő kiadásban a jelentős újságírói, riporteri és szerkesztői tapasztalatú műsorvezetőkkel dolgozunk.” 
Az MTV Rt. elnöke szerint „nem az volt tehát az eldöntendő kérdés, hogy a fő kiadás idejére nőt vagy férfit ültessünk a stúdióba, hanem az, hogy olyan embereket, olyan újságírókat, akiknek nemcsak jelentős műsorvezetői, hanem nagy riporteri és szerkesztői tapasztalatuk is van.” A 2005. szeptember 12-i struktúraváltás idején a szakmai szempontoknak két munkatársuk felelt meg, akik történetesen férfiak. A megkeresésemre adott válasz tartalmazta azt is, hogy „hamarosan – az ismertetett kritériumoknak megfelelve – bővül ez a kör, mert új, hírműsor-szerkesztői, riporteri és »élőzési« tapasztalattal is rendelkező műsorvezető áll be, aki történetesen nő.”
Az MTV Rt. álláspontja értelmében „Újságíró-szakmai meggyőződésük az, hogy nem a műsorvezető neme, hanem a három szakmai »t«: a tudása, a tájékozottsága és a tapasztalata a leglényegesebb. […] Éppen ezért nem alkalmazz[á]k általában a hírműsorok esetében, konkrétan pedig az esti főkiadás esetében a 4. számú műsorvezetési típust, amikor a műsorokat nők és férfiak felváltva vezetik. Megjegyezzük, hogy csak az [én] kifejezett kérés[em]re állított[a]k össze olyan táblázatokat, amelyek pontosan mutatják, hogy az m1 csatornán jelenleg mely hír- és egyéb műsorokat vezetnek csak nők (1. számú műsorvezetési típus), csak férfiak (2. számú műsorvezetési típus), nők és férfiak együtt (3. számú műsorvezetési típus), nők és férfiak felváltva (4. számú műsorvezetési típus). Az ilyen statisztikák ugyanis számukra nem mutatják az adott műsorok és a műsorvezetés minőségét.”
A műsorvezetők számára – az MTV Rt. elnökének tájékoztatása szerint – „a Híradó saját keretei közt biztosít lehetőséget arra, hogy a Híradó teljes technológiájának megismerése mellett elsajátítsák:
–	a hírírás- és szerkesztés;
–	a hírsorrend összeállítása;
–	a híradós riportkészítés;
–	a híradóanyag-készítés;
–	a híradós stúdióbeszélgetés;
–	a váratlan helyzetek kezelése;
–	a műsorszerkesztés;
–	a híradóműsor-szerkesztés ismereteit.
A fentiek elsajátításának és a gyakorlat megszerzésének időtartama az egyéni kvalitásoktól és készségektől függ. Azt tehát nem lehet pontosan és objektíven meghatározni, hogy ki mikor jut el olyan szintre, hogy a Híradó fő kiadásának műsorvezetője lehessen.”
Arról, hogy „konkrétan mit jelent az, hogy ... (a) női moderátorok számára is adott a lehetőség, hogy folyamatos gyakorlás, továbbképzés után a fél nyolcas fő Híradó műsorvezetőiként jelentkezzenek?”, a következő tájékoztatást kaptam: „nyilvánvalóan azokra a női műsorvezetőkre vonatkozik, akik a reggeli, a napközbeni, illetve a késő esti hírműsorokat vezetik. Számukra – ha abban részt kívánnak venni – ugyanúgy nyitott belső képzésünk, mint például a fő kiadást már nem vezető harmadik férfi műsorvezetőnk számára, miután a továbbképzésben sem a nem számít.”
Az MTV Rt. elnöke kifejtette továbbá, hogy az MTV Rt. „lényegében eszköztelen ahhoz, hogy önmagában »intézkedésekkel« javítsa »a hátrányos helyzetű társadalmi csoportok helyzetét«. Ez nem is feladata. Az MTV Rt. ugyanis közszolgálati műsorszolgáltató, ami azonban egyszerre jelent különleges lehetőséget és felelősséget, különösen akkor, ha a műsorszolgáltatást úgymond intézkedésként értelmez[i]k.
Az MTV Rt. az 1996. évi I. törvény a rádiózásról és televíziózásról törvény (médiatörvény), valamint az intézményben érvényben lévő Közszolgálati Műsorszolgáltatási Szabályzat (KMSZ) előírásai alapján jár el akkor, amikor különös figyelmet fordít az életkoruk, szellemi és lelki állapotuk, társadalmi körülményeik következtében hátrányos helyzetű csoportok számára fontos információk elérhetővé tételére. Teszi ezt úgy, hogy műsoraiban, köztük a Híradóban is, megjeleníti a hátrányos helyzetű társadalmi csoportok problémáit, és azokat a megoldási lehetőségeket, javaslatokat és intézkedéseket, amelyeket az arra illetékes állami és nem állami szervek és szervezetek dolgoznak ki. A nemzeti közszolgálati televízió műsorszolgáltatása során tiszteletben tartja egyebek között a Magyar Köztársaság Alkotmányát és törvényeit, az Európai Emberi Jogi Egyezményt, és az ENSZ gyermekjogi egyezményét.
Három példa arra, hogy a Magyar Televízió valóban élenjáró a hazai televíziók között az információs esélyegyenlőség biztosításában.
Nem köztudomású, de tény, hogy egyedül a Magyar Televízió 
–	feliratozza immár 12 év óta Híradójának esti főkiadását. Így aztán nem is marad papíron a Közszolgálati Műsorszolgáltatási Szabályzatnak az az előírása, miszerint »az MTV Rt. műsorainak készítése során szem előtt kell tartani a fogyatékos személyek esélyegyenlőségének kérdését.«
–	A nemzeti közszolgálati főadó – megint csak egyedüliként a hazai televíziók között – közvetíti a parlament plenáris üléseit, és az elhangzottak megértését jeltolmácsok segítik a halláskárosultak számára.
–	Az MTV Rt.-ben volt arra is példa, hogy egy, az Országházban, de nem az ülésteremben zajlott, csaknem két és félórás politikusi vitát technikai okok miatt ugyan nem tudtunk jeltolmácsok bevonásával közvetíteni, de az elhangzottakat, órákon belül szöveghűen olvashatták az érintettek az MTV Rt. internetes portálján, a www.hirado.hu-n.”
Az MTV Rt. elnöke arról is tájékoztatott, hogy az MTV Rt. a nők, a 40 év felettiek, a roma identitású, a fogyatékkal élő és a családos munkatársak esélyegyenlőségének elősegítése érdekében támogató intézkedéseket hoz. „Külön figyel[nek] az érintettekre a juttatások rendszerének kidolgozásakor, a továbbképzéseknél, a munkakörülmények javítása során, továbbá a gyermekneveléssel és a szülői szereppel kapcsolatos kedvezmények megadásakor.” Az MTV Rt. – az elnöktől kapott tájékoztatás szerint – „ezen túl a foglalkoztatás során érvényre juttatja az egyenlő bánásmód követelményét – összhangban az esélyegyenlőségi törvény előírásaival”. 
A tájékoztatás szerint három lap helyreigazító cikket közölt az Magyar Televízió kérésére a híradós műsorvezetés ügyében. Az MTV Rt. ugyanis megerősítette, az újságok főszerkesztői pedig bizonyítottnak látták, hogy a közszolgálati televízió egyetlen vezetője sem nyilatkozott soha és sehol úgy, hogy a Híradó 19:30-as fő kiadásában csak és kizárólag férfiakat lehet alkalmazni. 
Az MTV Rt. elnökének álláspontja szerint mint országgyűlési biztos nem rendelkezem törvényi felhatalmazással az MTV Rt. működését, tevékenységét érintő vizsgálat elrendelésére. Az MTV Rt. ugyanis, mint a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény 64. § (1) bekezdése alapján zártkörűen létrehozott egyszemélyes részvénytársaság az Obtv. alkalmazása szempontjából nem tekinthető „eljárást folytató szervnek”, nem folytat sem a vizsgálat alá vont kérdéssel összefüggésben álló, sem egyéb tartalmú eljárásokat, erre vonatkozó jogkörrel sem rendelkezik, mint ahogyan a közigazgatási szervekre jellemző felügyeleti szervvel sem. (A Magyar Televízió Közalapítvány Kuratóriumának elnöke is hasonló álláspontját fejtette ki telefonon.)
Ezen túlmenően sérelmezte azt is, hogy megkereséseim teljesítésére 15 napos határidőt állapítottam meg.

Érintett alkotmányos jogok
a jogállamiság elve - Alkotmány 2. § (1) bekezdés
az állam objektív alapjogvédelmi kötelezettsége - 8. § (1)
a férfiak és nők egyenjogúságának biztosítása - 66. § (1)
a hátrányos megkülönböztetés tilalma - 70/A. § (1)
az esélyegyenlőtlenség kiküszöbölését célzó intézkedések - 70/A. § (3)

A vizsgálat megállapításai
I.	Az OBH 4170/2004. számú ügyben – mint közszolgáltatást végző szervet – már vizsgáltam a Magyar Televízió Rt-t. Az MTV Rt-t érintő vizsgálati hatáskörömet a következőkkel indokoltam: „Elsőként tehát azt vizsgáltam, hogy közszolgálati műsorszolgáltatók eljárására, döntéseire, vagy ezek elmaradására kiterjed-e az ombudsman vizsgálati jogosultsága. Amint azt az OBH 6501/2001. sz. ügyben kifejtettem, az Obtv. hivatkozott 29. § (1) bekezdése csak a hatóság fogalmát határozza meg pontosan. Ezen túlmenően »az Obtv. az országgyűlési biztosok jogértelmezésére bízza annak eldöntését, hogy mely szervek tekinthetők közszolgáltatónak. Az országgyűlési biztosok minden esetben közszolgáltatónak tekintik a hatóságnak nem minősülő, állami vagy önkormányzati feladatot ellátó szerveket«, különösen pedig azokat, amelyek esetében az érintettnek nincs reális lehetősége annak megválasztására, hogy az igényelt szolgáltatást kitől vegye igénybe, tekintettel arra, hogy »azt csak korlátozott számú vagy csak kizárólag egyetlen szervtől veheti igénybe.« Mindezekre tekintettel, valamint a közszolgálati műsor és a közszolgálati műsorszám Médiatv. 2. § 18-19. pontjaiban meghatározott fogalmára is figyelemmel megállapítottam, hogy hatásköröm kiterjed a közszolgálati műsorszolgáltatók – mint közszolgáltatást végző szervek – eljárásának vizsgálatára.” Úgy gondolom senki nem vitathatja, hogy az MTV Rt. közszolgáltatást végző szervnek tekinthető, vagyis az MTV Rt-re vizsgálati jogosultságom kiterjed. Megjegyzem, hogy az MTV Rt. elnöke korábban több megkeresésemet már teljesítette, vizsgálati jogosultságomat eddig soha sem vitatta.
Az Obtv. 18. §-a szerint a megkeresésnek „a megkeresett szerv az országgyűlési biztos által megállapított határidőn belül, amely tizenöt napnál rövidebb nem lehet, köteles eleget tenni.” Az általam megállapított 15 napos határidő tehát e törvényi rendelkezéseknek megfelelt, sőt megkeresésemben hivatkoztam az általam megadott határidő indokoltságára is, vagyis arra, hogy az általam vizsgált probléma időszerűsége miatt jelöltem meg az Obtv. által megszabott legrövidebb határidőt. Hatáskörömet tehát nem léptem túl azzal, hogy vizsgálatom eredményes, és időszerű befejezése érdekében az Obtv. által részemre biztosított, legrövidebb határidőt állapítottam meg az MTV Rt. elnökének megkeresésem teljesítésére.

II.	Az egyenlő bánásmód követelménye a kötelezettektől azt kívánja meg, hogy tartózkodjanak minden olyan magatartástól, amely bizonyos tulajdonságaik alapján egyes személyek vagy személyek egyes csoportjaival szemben közvetlen vagy közvetett hátrányos megkülönböztetést, megtorlást, zaklatást vagy jogellenes elkülönítést eredményez. Alapvetően tehát az egyenlő bánásmód követelménye az egyik oldalon negatív kötelezettséget jelent: a kötelezettek nem sérthetik meg mások egyenlő emberi méltóságát. Jogosulti oldalon ugyanakkor ez azt eredményezi, hogy mindenkinek jogosultságként kikényszeríthető igénye van arra, hogy őt egyenlő méltóságú személyként kezeljék. Ezért vizsgálatom arra terjedt ki, hogy a hírműsorok vezetésének új rendje alkalmas-e arra, hogy a hátrányos megkülönböztetés tilalmával összefüggésben alkotmányos visszásságot okozzon. Ennek során előbb a közvetlen hátrányos megkülönböztetés, majd pedig a közvetett diszkrimináció egyes elméleti és gyakorlati kérdéseit tekintettem át. Ki kell emelnem, hogy sem a közvetlen, sem pedig a közvetett diszkrimináció nem „célzatos” magatartás (nem szükséges, hogy az intézkedést hozó szervet a megkülönböztetés szándéka vezesse), hanem elsősorban ténykérdés.
Az MTV Rt. elnökének tájékoztatása szerint az MTV Rt. szigorúan szakmai szempontok alapján választotta és választja ki azokat a munkatársakat, akik a Híradó 19:30-kor jelentkező adását vezethetik. Az egyszemélyes műsorvezetés bevezetése óta csak olyanok kerülhetnek szóba az esti fő kiadás műsorvezetőjeként, akik több éves televíziós hír-újságírói gyakorlattal rendelkeznek, ezen belül tekintélyes riporteri múltjuk van; gyakorló hírműsor-szerkesztők; tájékozottságuk az átlagosnál is lényegesen szélesebb körű; élő adásban üzembiztosan képesek kezelni a váratlan helyzeteket; felkészültek arra, hogy társ-műsorvezetői segítség nélkül, egyedül tudjanak levezetni egy huszonhárom perces hírműsort, alkalmasak arra is, hogy önállóan vezessenek akár egy negyvenöt perces rendkívüli híradót, amelyben esetleg több élő kapcsolás van, és több stúdióvendég is szerepel.
Az MTV Rt. elnöke ezen állításait, kérésem ellenére sem támasztotta alá dokumentumokkal. Ezért ombudsmani módszerekkel igyekeztem meggyőződni arról, hogy valóban csak az a két műsorvezető felel-e meg az említett feltételeknek, akiket 2005. szeptember 12. napja óta a Híradó 19:30-kor jelentkező kiadásainak vezetésére kijelöltek. Az egyik volt műsorvezető-nő és az egyik férfi műsorvezető szakmai életrajzát az MTV Rt. honlapján kíséreltem megismerni, de az ott nem volt fellelhető. (Tudomásom szerint azonban a műsorvezető-nő több évtizedes „rádiós” tapasztalattal rendelkezik, 1994. óta az MTV Rt. hírműsorainak egyik vezetője, aki a felsőoktatásban is tanít.)
Nem mellékes az sem, hogy az m1 19:30 órakor jelentkező Híradójának egyik műsorvezetője a Blikk című napilap 2004. október 11-én (vagyis a vizsgálatom alapjául szolgáló új műsorszerkezet bevezetése előtt közel 1 évvel!) megjelent száma szerint „… novembertől egyedül vezeti az MTV Rt. Híradóját” című cikkben úgy nyilatkozott, hogy „A kereskedelmi tévéknél megszokott páros műsorvezetés csak masni, dekoráció. Ennek vége.”
Az előbbiekre tekintettel nem tudtam sem minden kétséget kizáróan megállapítani, sem pedig kizárni, hogy a műsorvezetők – mint a homogén csoport tagjai – között történt-e közvetlen hátrányos megkülönböztetés. Ennek kizárólag az az oka, hogy azt sem tudtam megvizsgálni, hogy a Híradó 19:30 órakor kezdődő kiadását 2005. szeptember 12. óta vezető személyek megfelelnek-e az MTV Rt. elnöke által vázolt, már hivatkozott szempontrendszernek, sem pedig azt, hogy rajtuk kívül senki nem felel meg az előírt kritériumoknak. (Mindezeken túlmenően – a kért dokumentumok hiányában – érdemben azt sem tudtam megvizsgálni, hogy valamennyi műsorvezető, vagy pusztán egyes műsorvezetők csoportjai alkotnak-e homogén csoportot.)
Megjegyzem, hogy a szóban forgó új műsorstruktúra bevezetése előtt az MTV Rt. vezetése nem kommunikálta sem azt, hogy ennek milyen következményei lesznek az egyes hírműsorok vezetésére, sem pedig a vizsgált döntések okait nem hozták nyilvánosságra. Ez pedig találgatásokra adhatott okot.

III.	Az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény 7. § (1) bekezdése értelmében az egyenlő bánásmód követelményének megsértését jelenti – a közvetlen hátrányos megkülönböztetés, a zaklatás, a jogellenes elkülönítés, a megtorlás mellett – a közvetett hátrányos megkülönböztetés, valamint az ezekre adott utasítás.
A 9. § szerint közvetett hátrányos megkülönböztetésnek minősül az a közvetlen hátrányos megkülönböztetésnek nem minősülő, látszólag az egyenlő bánásmód követelményének megfelelő rendelkezés, amely a meghatározott tulajdonságokkal rendelkező egyes személyeket vagy csoportokat más, összehasonlítható helyzetben lévő személyhez vagy csoporthoz képest lényegesen nagyobb arányban hátrányosabb helyzetbe hoz. A közvetett hátrányos megkülönböztetés lényege, hogy a megkülönböztetés látszólag semleges feltételen alapul, mégis, egyes védett tulajdonságokkal rendelkező személyeket lényegesen nagyobb számban érint. Ebben az esetben a követelmény megsértése alóli mentesüléshez az adott rendelkezésnek a védett tulajdonsággal rendelkező személyek tekintetében is ki kell állnia az ésszerűségi tesztet.
Vizsgálatom során – hasonlóan az OBH 3182/2003. számú jelentésemben foglaltakhoz – az Alkotmánybíróság által is alkalmazott „önkényes megkülönböztetés tilalma” tesztjét – amely gyakorlatilag két elemből, az összehasonlíthatósági- és az indokolhatósági próbából áll – végeztem el. Az összehasonlíthatóság próba azt jelenti, hogy csak az azonos helyzetben lévők között merülhet fel a hátrányos megkülönböztetés tilalmának megsértése. Alkotmányos visszásságot okozó diszkriminációról csak akkor lehet szó, ha valakit, vagy valamilyen csoportot más, azonos helyzetben lévő jogalannyal vagy csoporttal történt összehasonlításban kezelnek hátrányosabb módon. Az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése kimondja, hogy „a Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül”. Az Alkotmány idézett rendelkezése – amint azt az Alkotmánybíróság 30/1997. (IV. 29.) AB határozatában is kifejtette –a jogegyenlőség követelményét rögzíti, ami azt jelenti, hogy az állam, mint közhatalom – mint jogalkotó és jogalkalmazó – a jogok és kötelezettségek megállapítása során köteles az azonos helyzetben levő jogalanyokat indokolatlan megkülönböztetés nélkül, egyenlőkként kezelni. A homogén csoport fogalmát az Alkotmánybíróság – eddigi gyakorlatában – szűken értelmezte. 
Vizsgálatom eredményeként megállapítottam, hogy az MTV Rt Híradóinak műsorvezetői – a vizsgált szempontból –homogén csoportot alkotnak. Az MTV Rt. szóban forgó új műsorstruktúrájában megszabott – reményeim és az MTV Rt. elnökének tájékoztatása szerint nem diszkriminációs célú – feltételeknek 7 műsorvezető-nő, és 1 férfi műsorvezető nem tudott megfelelni. Az MTV Rt. intézkedése lényegesen nagyobb arányban hozta hátrányos helyzetbe a műsorvezető-nőket, mint a férfi műsorvezetőket. Az MTV Rt. elnöke nem határozta meg, hogy milyen alkotmányosan indokolható oka volt azon intézkedésének, hogy 2005. szeptember 12-e óta, több mint 2 hónapig csak férfi műsorvezető vezethette a 19:30 órakor kezdődő Híradót. Megjegyzem, hogy a szakmai feltételek rendszere távolról sem átlátható: az MTV Rt. elnökének tájékoztatása nem határozza meg sem a pozíció betöltéséhez szükséges pontos szakképzettség(ek)et, sem a szükséges gyakorlat mértékét, típusát, így alkalmas arra, hogy a feltételeket önkényesen alkalmazzák. Mindez viszont a közvetett hátrányos megkülönböztetés veszélyét rejti magában.
Az Európai Bíróság 318/86. sz. ügyben (Bizottság vs. Franciaország) és 109/88. sz. ügyben (Handels- og Kontorfunktionérernes Forbund i Danmark vs. Dansk Arbejdsgiverforening, a Danfoss képviseletében) kifejtette, hogy az átláthatóságot nélkülöző munkaerő-felvételi rendszer sérti a munkához való egyenlő hozzáférés elvét, mivel az átláthatóság hiánya lehetetlenné teszi az ellenőrzés valamennyi formáját a nemzeti bíróság (és esetünkben az ombudsman) részéről. Ezért az MTV Rt. vizsgált intézkedése az esélyegyenlőtlenség kiküszöbölését célzó intézkedések kötelezettsége teljesítésével összefüggő visszásságot is keletkeztethet.

IV.	Megvizsgáltam azt is, hogy az MTV Rt. eljárása során mennyiben teljesítette az állam objektív alapjogvédelmi kötelezettségéből eredő feladatait. Álláspontom szerint az országos közszolgálati műsorszolgáltatók tevékenységük során fokozott gondossággal kell eljárjanak minden olyan esetben, amelyre bármely alapvető jog megsértésének akár csak árnyéka is vetül. A Médiatv. 3. § (2) és (3) bekezdése előírja, hogy a műsorszolgáltató köteles tiszteletben tartani a Magyar Köztársaság alkotmányos rendjét, tevékenysége nem sértheti az emberi jogokat, és nem lehet alkalmas a személyek, nemek, népek, nemzetek, a nemzeti, etnikai, nyelvi és más kisebbségek, továbbá valamely egyház vagy vallási csoport elleni gyűlölet keltésére. A műsorszolgáltatás nem irányulhat semmilyen kisebbség, sem bármely többség nyílt vagy burkolt megsértésére, kirekesztésére, annak faji szempontokon alapuló bemutatására, elítélésére.
A Médiatv. 3. § (3) bekezdésében az „irányulhat” kifejezés – annak köznapi értelmében – arra utal, hogy ez utóbbi tevékenység kizárólag „célzatosan”, vagyis a magatartás következményeit kívánva valósulhat meg. Ezzel szemben a (2) bekezdés által körülírt magatartás „nyitott”, vagyis pusztán az eredmény bír relevanciával. Ennek értelmében – függetlenül attól, hogy az MTV Rt. mint műsorszolgáltató (annak vezetői) szándéka kiterjedt-e az alapvető jogok megsértésére, vagy sem – kizárólag a következmények lehetnek relevánsak.
Nem lehet figyelmen kívül hagyni azt sem, hogy a műsorszolgáltatóknak (a közszolgálati műsorszolgáltatóknak pedig különösen) eljárásuk során egy pillanatra sem szabad megfeledkezniük a televíziónézőkre, rádióhallgatókra gyakorolt, a nyomtatott sajtóéhoz – semmilyen szempontból – nem hasonlítható hatásáról, és az ezzel járó fokozott felelőségről. 
Mivel az MTV Rt. eljárása alkalmas volt arra, hogy a vizsgált ügyben a közvetett hátrányos megkülönböztetéssel összefüggő visszásság közvetlen veszélyét okozza, megállapítottam az állam objektív alapjogvédelmi kötelezettségének elmulasztásával összefüggő visszásság közvetlen veszélyét.

V.	Ezt követően azt vizsgáltam meg, hogy az MTV Rt. milyen intézkedéseket tesz a hátrányos helyzetű társadalmi csoportok helyzetének javítására. Nem értek egyet az MTV Rt. elnökének azon megállapításával, hogy az MTV Rt. „lényegében eszköztelen ahhoz, hogy önmagában »intézkedésekkel« javítsa »a hátrányos helyzetű társadalmi csoportok helyzetét«.Ez ugyanis nem is feladata.” Álláspontom szerint a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedések meghozatala az MTV Rt-nek az Alkotmány 70/A. § (3) bekezdéséből és a Médiatv. 3. §-a rendelkezéseiből eredő kötelezettsége. Megállapítottam, hogy az MTV Rt. – lehetőségeihez mérten – eleget tesz e kötelezettségének amikor a Médiatv., valamint az intézményben érvényben lévő Közszolgálati Műsorszolgáltatási Szabályzat (KMSZ) előírásai alapján jár el és különös figyelmet fordít az életkoruk, szellemi és lelki állapotuk, társadalmi körülményeik következtében hátrányos helyzetű csoportok számára fontos információk elérhetővé tételére. Műsoraiban, köztük a Híradóban is, megjeleníti a hátrányos helyzetű társadalmi csoportok problémáit, és azokat a megoldási lehetőségeket, javaslatokat és intézkedéseket, amelyeket az arra illetékes állami és nem állami szervek és szervezetek dolgoznak ki. (Pl.: 12 év óta feliratozza Híradójának esti főkiadását, így tesz eleget a KMSZ azon előírásának, miszerint „az MTV Rt. műsorainak készítése során szem előtt kell tartani a fogyatékos személyek esélyegyenlőségének kérdését.”, a parlamenti közvetítések során siketnéma-jelnyelvi tolmácsokat vesz igénybe, amikor pedig erre technikai okokból nem volt lehetőség, az elhangzottak, órákon belül szöveghűen olvashatók voltak az MTV RT. internetes portálján, a www.hirado.hu-n. stb.) 

VI.	Végül megállapítottam, hogy az MTV Rt. m1 műsorán 19:30 órakor kezdődő Híradójának 2005. november 15. napjától női műsorvezetője is van. Örömömre szolgál, hogy az MTV Rt. vezetése ilyen rövid időn belül talált munkatársai között a követelményeknek megfelelő női műsorvezetőt, és az általam vizsgált probléma orvoslásához szükséges intézkedéseket megtette. 

Intézkedéseim:
Az ügyben – az alkotmányos visszásság közvetlen veszélyének megállapításán kívül – az alábbi ombudsmani intézkedést teszem:
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem az MTV Rt. elnökénél, hogy a jövőben a műsorvezetők kiválasztása során fordítson kiemelt figyelmet az egyenlő bánásmód követelményének mind tartalmi, mind pedig formai teljesítésére és dolgozza ki a műsorvezetők szakmai felkészültsége mérésének a jelenleginél objektívebb, és a jogállamiság elvének is megfelelő módszerét.

Budapest, 2005. november 22.

Takács Albert sk.