Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 5068/2005. számú ügyben
(előzmény száma: OBH 6665/2004.)

Előadó: Andrásné dr. Bognár Ildikó
A vizsgálat megindulása
A panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben sérelmezte, hogy a Környei Vagyonkezelő Rt. – a panaszos fennálló tartozására hivatkozva – a Vagyonkezelő Rt-n keresztül biztosított közüzemi szolgáltatásokról a „vállalkozását lekapcsolta”, valamint nem biztosítja részére a portaszolgálatot. A panaszos birtokvédelmi kérelmével Környe Község Önkormányzatának jegyzőjéhez fordult, de ügyében döntés nem született.
Az Alkotmányban deklarált jogbiztonság követelménye és a tisztességes eljáráshoz való jog, valamint a jogorvoslathoz való jog sérelmének gyanúja miatt indítottam vizsgálatot.

A megállapított tényállás
Első ízben 2005. február 16-án kértem a környei jegyző tájékoztatását az ügyben kialakult álláspontjáról, valamint a tett, illetve tenni kívánt intézkedéseiről. Tekintettel arra, hogy a megkeresésemre választ nem kaptam, 2005. március 31-én, majd 2005. május 18-án kelt levelemben azt megsürgettem, de 2005. július 5-e napjáig nem érkezett válasz.
A 2005. július 6-án kelt jelentésemben megállapítottam, hogy a jegyző a megkereséseim teljesítésének megtagadásával sérti az országgyűlési biztosnak az Obtv. 18. §-ában meghatározott vizsgálati jogosultságát, korlátozza alkotmányos feladatának ellátásában, ezáltal a jogbiztonsággal összefüggésben alkotmányos visszásságot okoz. Felkértem a Komárom-Esztergom Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy gondoskodjon arról, hogy az érintett jegyző teljesítse az országgyűlési biztos jogszabályon alapuló megkeresését.
Környe község jegyzője 2005. augusztus 22-i keltű levelében „jelentette”, hogy „A birtokháborítás ténye 2004. december 31-én megszűnt; mivel az Agráripari Rt. a területen lévő épület tulajdonosával kötött szerződést, a hátralék rendezését bírói úton kívánják rendezni; a portaszolgálat használatának és a közművek szolgáltatásainak korlátait – mely miatt az eljárás indult – az Agráripari Rt. feloldotta.”
Jelezte továbbá, hogy „részletes jelentését rövid időn belül megküldi”. Mindez a mai napig nem történt meg. A közigazgatási hivatal vezetője tájékoztatott, hogy a jelentésemben foglalt ajánlásnak megfelelően telefonon történt megkeresése mellett 2005. július 18-án kelt levelében is tájékoztatást kért a jegyzőtől az ügy részleteiről, és a tett intézkedéseiről. Arra is felkérte, hogy egyidejűleg a biztos megkeresésének is tegyen eleget. A felhívásnak határidőn belül a jegyző nem tett eleget, ezért a határidő lejártát követően telefonon többször is kereste őt, hogy válaszát sürgesse, de távolléte miatt nem sikerült elérnie. Ezek után, 2005. augusztus 22-én kapta kézhez a részemre is megküldött – korábban jelzett – rövid tájékoztatást az ügy állásáról. Újra több alkalommal próbálta felvenni a kapcsolatot a jegyzővel, és végül 2005. augusztus 31-én sikerült vele beszélnie, amikor is a jegyző arra tett ígéretet, hogy 2005. szeptember 1-jén megadja a részletes tájékoztatást mindkét irányba, de ez sem történt meg. 
Az Áe. 4. § (1) bekezdése előírja, hogy ha a közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén fennálló eljárási kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve – kérelemre vagy hivatalból – utasítja. Tekintettel arra, hogy a jelentésem szerint a panaszos beadványa ügyében a jegyző nem döntött, és az általa adott tájékoztatásból sem állapítható meg, hogy eljárási kötelezettségének eleget tett volna, a hivatalvezető az eljárás lefolytatására utasította. A mellékelten becsatolt utasításban 2005. szeptember 12-i határidővel kért tájékoztatást a jegyzőtől az eljárásról és az azt lezáró érdemi döntésről. Ezen kötelezettségeinek a jegyző a mai napig sem tett eleget.

Az ügy jogszabályi háttere
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről (Ptk.)
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését. (3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. (4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs;
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását. (2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül – kiskorú ügyfél esetében soron kívül, de legkésőbb tizenöt napon belül – kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.

1993. évi LIX. tv. az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.)
18. § (10) Ha az országgyűlési biztos a (2)-(4) bekezdésben foglalt jogosítványai alapján adatot (felvilágosítást, magyarázatot stb.) kér, a megkeresésnek - ha e törvény másként nem rendelkezik - a megkeresett szerv az országgyűlési biztos által megállapított határidőn belül, amely tizenöt napnál rövidebb nem lehet, köteles eleget tenni.
20. § (1) Ha az országgyűlési biztos a lefolytatott vizsgálat alapján ara a megállapításra jut, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság fennáll, annak orvoslására – az érintett szerv egyidejű tájékoztatása mellett – ajánlást tehet a visszásságot előidéző szerv felügyeleti szervének.
21. § (1) Ha a rendelkezésre álló adatok szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot az előidéző szerv saját hatáskörben meg tudaj szüntetni, az országgyűlési biztos kezdeményezheti az érintett szerv vezetőjénél a visszásság orvoslását. 
24. § Ha az országgyűlési biztos eljárása során szabálysértés  vagy fegyelmi vétség elkövetésének alapos gyanúját észleli, az illetékes szervnél felelősségre vonásra irányuló eljárást kezdeményezhet, bűncselekmény észlelése esetén pedig kezdeményez.

191/1996. (XII. 17.) Korm. rendelet a fővárosi, megyei közigazgatási hivatalokról
22. § (1) A hivatalvezető, az igazgatási szervek vezetője a 21. §-ban meghatározott szervek ellenőrzése során feltárt vagy más módon tudomására jutott jogszabálysértés esetén megteszi a szükséges intézkedéseket, így különösen b) megkeresi intézkedés végett a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező szervet; d) fegyelmi, szabálysértési vagy büntetőeljárást kezdeményez. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetekben a megkeresett szerv vezetője köteles a hivatalvezető, az igazgatási szerv vezetője megkeresését érdemben megvizsgálni, és saját intézkedéséről vagy annak mellőzése okáról a hivatalvezetőt, az igazgatási szerv vezetőjét - a megkereséstől számított 30 napon belül - tájékoztatni.

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
32/B. § (1) Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának feladata, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja, vagy kivizsgáltassa, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen. (3) Az országgyűlési biztos eljárását törvényben meghatározott esetekben bárki kezdeményezheti.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai
A panaszos 2004 év végén indított birtokvédelmi kérelmének ügyében érdemi döntés a mai napig nem született. A jegyző – korábbi jelentésemet követően – röviden arról tájékoztatott, hogy a „birtokháborítás ténye megszűnt”. A birtokvédelmi ügyben azonban határozatot kell hozni, melyben rendelkeznie kell a jegyzőnek arról, hogy biztosít-e birtokvédelmet, illetve a kérelmet elutasítja. 
A birtokvédelmi eljárás során hozott határozatát (a birtokvédelmet biztosító, illetve az azt elutasítót is) a jegyző indokolni köteles. Az indokolás a döntés magyarázata. A meghozott határozat és annak indoklása alapján a panaszos eldöntheti, hogy él-e a bírósági út igénybevételének a lehetőségével.
Megállapítom, hogy a jegyző a birtokvédelmi kérelem ügyében a határozat meghozatalának elmulasztásával az Alkotmányban deklarált jogorvoslathoz, és a tisztességes eljáráshoz fűződő joggal összefüggő visszásságot okozott.
Az eljárás során az Obtv. alapján több alkalommal tájékoztatást kértem a jegyzőtől a panasszal érintett ügyben. Mivel a megkereséseimre választ nem kaptam, jelentésben felkértem a Komárom-Esztergom Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy gondoskodjon arról, hogy a vizsgálattal érintett jegyző teljesítse a jogszabályon alapuló megkeresésemet. A közigazgatási hivatal utasította a jegyzőt az eljárás lefolytatására, az érdemi döntés meghozatalára, továbbá – mindezek után – az irányomba történő válaszadásra, azonban ez mind a mai napig nem történt meg.
Ismételten megállapítom, hogy a jegyzőhöz intézett megkereséseim teljesítésének megtagadása sérti az országgyűlési biztosnak az Obtv. 18. §-ában meghatározott vizsgálati jogosultságát, korlátozza az országgyűlési biztost alkotmányos feladatának ellátásában, ezáltal alkotmányos visszásságot okoz.

Ajánlás
Felkérem Környe Község Önkormányzatának jegyzőjét, hogy a panaszos birtokvédelmi kérelmével kapcsolatosan hozzon határozatot. Kérem, hogy a kezdeményezésemmel kapcsolatos álláspontjáról és a megtett intézkedésről 30 napon belül értesíteni szíveskedjen.
Felkérem Környe Község polgármesterét, fontolja meg a jegyző ellen a képviselő testület előtt fegyelmi eljárás kezdeményezését a jelentésemben jelzett jogszabálysértő magatartására tekintettel. Kérem továbbá, hogy az ajánlásommal kapcsolatos álláspontjáról, illetve a megtett intézkedésekről 60 napon belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 2005. szeptember 21.

Lenkovics Barnabás sk.