Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 4969/2005. számú ügyben
Előadó: dr. Juhász Orsolya
Az eljárás megindítása
A hivatalomhoz fordult panaszos beadványában azt kifogásolta, hogy a Holt-Tisza partján több kilométer hosszan üdülőterület épült anélkül, hogy szennyvízcsatorna hálózat létesült volna. Sérelmezte azt is, hogy több – meg nem nevezett – ingatlantulajdonos az érintett területen a szennyvizet a „zárt-szigetelt szennyvíztárolókból” a talajba juttatja, szennyezve ezzel a környezetet. Alkotmányos jogok érintettsége miatt az ügyben vizsgálatot indítottam, mely során tájékoztatást kértem Szolnok Megyei Jogú Város polgármesterétől a panaszban leírt körülmények tényeiről. 

Érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.

Megállapított tényállás 
A beadványt tevő előadta, hogy a Vízpart körút területén épült hétvégi házak mintegy 50 %-a lakóházként létesült és ekként is használják azokat lakóik. Úgy véli, ivóvíz-bázis védelmi okból elengedhetetlen a területen a csatornahálózat megépítése.
A polgármesterhez írt levelemben választ kértem arra, hogy a panaszos által megjelölt terület milyen övezeti besorolás alatt áll; mikorra várható a Holt-Tisza part mentén a csatornahálózat megépítése; a település környezetvédelmi programja a település csatornázására milyen konkrét feladatokat és fejlesztéseket tartalmaz, illetve ütemez, valamint választ kértem arra is, hogy milyen eljárás keretében, és miként szankcionálja az Önkormányzat azon ingatlantulajdonosok magatartását, akik a szennyvizet a talajba juttatják.
A polgármester válaszában kifejtette, hogy a Vízpart körút Szolnok Alcsi-sziget elnevezésű részén található. A területet nyugatról a Holt-Tisza, keletről és délről külterületi mezőgazdasági területek, északról a régi 4. sz. főút határolja. A terület rendeltetés szerint zömében üdülő zónába esik. A régi 4. sz. és az új 4. sz. főút közötti területen a kertészettől délre eső földrészleteket az 1970-es években osztották fel üdülő funkciójú telkekre.
A 4. sz. főúttól délre eső, Szolnok Alcsi Holt-Tiszapart üdülőterületre 1976. évben készült részletes rendezési terv, amely elavultsága miatt 1984-ben felülvizsgálatra került. A tervezési program megállapítása során külön figyelmet szenteltek a Holt-Tisza közelsége miatt annak védelmére, parti sáv, illetve zöldterületek kialakítására. Az utak szabályozási szélességét 16.00 m-ben állapították meg, biztosítva ezáltal az útburkolatot, a kétoldali járda elhelyezését, valamint a feltételezhető közművek elhelyezését. Első lépésként részleges közművesítést terveztek azzal, hogy a későbbiekben – csatornamű társulási formában – a terület szennyvízelvezetése megoldódik. 
Az időközben bekövetkező társadalmi, valamint jogszabályi változások miatt 1994. évben megkezdődtek Szolnok város új általános rendezési tervének előkészítési munkái. Szolnok Megyei Jogú Város Általános Rendezési Terv rendezési program megállapításáról szóló 219/1997. (XI. 13.) közgyűlési határozata a Holt-Tisza sávját az idegenforgalom, üdülés, pihenés sávjaként jelölte ki. Ennek érdekében az Alcsi-sziget külterületi részén olyan mezőgazdasági tevékenységek végzését irányozta elő a 16/1997. (XI. 1.) KR. sz. rendelettel jóváhagyott általános rendezési terv, mely nem jár együtt építési munkákkal. Az akkorra már kialakult üdülőtelkek rendeltetését meghagyva célként irányozta elő az üdülőterületek vonzó értékeinek védelmét, az üdülés, pihenés környezeti követelményeinek érvényesítését.
A jelenleg hatályos 18/2005. (VI. 15.) KR. rendelettel jóváhagyott Szolnoki Építési Szabályzat és Szabályozási Terv a kérdéses területet rendeltetés szerint hétvégi házas üdülőzónába sorolta. A telkeken legfeljebb 3,5 m építménymagassággal helyezhetők el épületek, a telkek 15 %-os maximális beépítettsége mellett.
Az Önkormányzathoz több ízben érkezett kérelem a településrendezési terv módosítására, s így az üdülőzóna átminősítésére lakózónává. A Képviselőtestület több ízben utasította el a módosítási kérelmeket, míg 2003. évben felhatalmazást adott az átsorolás településrendezési tervbe való beilleszthetőségének vizsgálatára.
A kérdéses területen mintegy 1207 db telek található. A bejelentett állandó lakosok száma 629 fő, ebből kiskorú 74 fő. Ideiglenes lakcímmel bejelentettek száma 33 fő. A területen – a fentiek alapján – mintegy 250 család tartózkodik állandó jelleggel.
Az iratok szerint Szolnok Megyei Jogú Város Közgyűlése, a feladattal jelentkező többletköltségek és beruházások megvalósítására tekintettel jelen helyzetben a módosító javaslatot támogatni nem tudta.
Szolnok Megyei Jogú Város településszerkezeti terv jóváhagyásáról szóló 292/2005. (V. 26.) sz. közgyűlési határozatában határozza meg a településrendezés hosszú távú fejlesztési előirányzatait. Így foglalkozik többek között a lakóterületek rendezésével, új lakóterületek számára fenntartott területek biztosításával, a meglévő lakóterületek intenzívebb hasznosításával, rehabilitációjával. Az üdülőterületek esetében azok elsődlegesen a pihenés zónáiba sorolandók, elkülönítve az idegenforgalmi hasznosítású területektől.
A polgármester válaszában hangsúlyozta, hogy kiemelt helyen szerepel a város területén a közművesítés (csatornahálózat, burkolt út, víz, villany) megoldása. Szolnok város lakóterületeinek 98 %-a csatornázott. A Holt-Tisza menti üdülő terület – állami pénzeszközök felhasználásával történő –csatornahálózatának kiépítésére az önkormányzat több alkalommal nyújtott be pályázatot, azonban az üdülő területi besorolásból adódóan a pályázatainkat elutasították. Az önkormányzati költségvetés nem teszi lehetővé egy ekkora – több milliárdos beruházás – önerős megvalósítását. Jelenleg rendelkezésre álló eszközük a terület természetvédelmének megőrzése érdekében, a terület üdülőzóna besorolásának változatlan formában tartása.
Kifejtette, hogy „a terület fejlesztéséhez szükséges hatástanulmány elkészítése során teljeskörű felmérés készül a lakószám-növekedést eredményező teendők elvégzéséről, a terület infrastrukturális hálózatáról, annak fejleszthetőségéről, az ehhez szükséges költségek meghatározásával. A hatástanulmány alapján rangsorolhatóak az elvégzendő feladatok az önkormányzati költségvetés figyelembevételével, illetve esetleges pályáztok igénybevételével. (Sajnálatos módon a kiírásra kerülő pályázatok hátrányosan kezelik az üdülőterületek csatornázását még abban az esetben is, amikor az természetvédelmi célok megvalósítását, a környezetvédelmet, vagy épp az ivóvíz-bázis kiépítését szorgalmazná). A csatornahálózat kiépítése természetesen az elsődleges helyen szerepel, azonban a fentiek figyelembevételével annak pontos idejét meghatározni nem áll módunkban”.
Ami a panaszos további kifogásait illeti, azt a választ kaptam, hogy „Környezetterhelés esetén az Önkormányzatnak szankcionálásra nincs jogosultsága, az a környezetvédelmi Felügyelőség hatáskörébe tartozik.”

A vizsgálat megállapításai
I. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban. Obtv.) 16. § (1) bekezdése szerint „az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.”
A fentiek alapján vizsgálatom arra irányulhatott, hogy a panaszolt Önkormányzat – mint közszolgáltatást végző – ld. csatornázás – feladatának eleget tett-e, mulasztásából eredően keletkezett-e visszásság a panaszos állampolgári jogaival összefüggésben? 
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 8. § (1) bekezdése szerint a települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: …a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás. A (2) bekezdés értelmében a települési önkormányzat maga határozza meg – a lakosság igényei alapján, anyagi lehetőségeitől függően –, mely feladatokat, milyen mértékben és módon lát el. A (4) bekezdés szerint a települési önkormányzat köteles gondoskodni az egészséges ivóvízellátásról (…) a közvilágításról, a helyi közutak fenntartásáról.
A törvény az önkormányzati alapjogok között kiemelt helyen rögzíti, hogy az önkormányzat a feladat- és hatáskörébe tartozó helyi érdekű közügyekben önállóan jár el. Ez az önállóság dominál a közszolgáltatási feladatkör ellátása során is. A törvény általános szabályként fogalmazza meg, hogy minden települési önkormányzat saját maga határozza meg – a (4) bekezdés kivételével –, hogy az (1) bekezdésben meghatározott feladatok közül melyeket lát el, azokat milyen eszközökkel, milyen mértékben és hogyan oldja meg. Fontos szempont, hogy a döntés a lakosság igényei alapján történjen, továbbá nem lehet független az önkormányzat anyagi lehetőségeitől, mivel saját költségvetésén belül kell maradnia. Mindezek korlátok közé szorítják az önkormányzat feladat-választási szabadságát. Az önkormányzat anyagi lehetőségeinek terjedelme a feladat-vállalás esetén is különösen hatással van – sokszor a lakossági igényekkel ellentétben – arra, hogy milyen eszközökkel, milyen mértékben és hogyan oldja meg a feladatot.
A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Vt.) 4. § (2) bekezdése értelmében a települési önkormányzat – a vízgazdálkodási tevékenységek, mint közfeladatok (közszolgáltatások) körében – köteles gondoskodni: b) a 2000 lakosegyenértékkel jellemezhető szennyvízkibocsátás feletti szennyvíz-elvezetési agglomerációt alkotó településeken a keletkező használt vizek (szennyvizek) szennyvízelvezető művel való összegyűjtéséről, tisztításáról, a tisztított szennyvíz elvezetéséről, illetőleg a más módon összegyűjtött szennyvíz, továbbá a szennyvíziszap ártalommentes elhelyezésének megszervezéséről; c) a b) pontban meghatározott feladatok ellátásáról a lakosegyenértéktől függetlenül azokon a területeken, amelyeket a vízbázisok, távlati vízbázisok, valamint az ivóvízellátást szolgáló vízilétesítmények védelméről, továbbá a felszín alatti vizek minőségét érintő tevékenységekkel összefüggő egyes feladatokról szóló jogszabályok határoznak meg; d) a hulladékgazdálkodásról szóló külön törvény szerint nem közművel összegyűjtött szennyvizek ártalom mentes elhelyezésének szervezéséről és ellenőrzéséről.
A hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Hgt.) 21. § (1) bekezdése szerint a települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást (a továbbiakban: közszolgáltatás) szervez, és tart fenn. Ugyanezen törvényhely (3) bekezdése értelmében a közszolgáltatás kiterjed a települési folyékony hulladék ideiglenes tárolására szolgáló létesítmény kiürítésére és a települési folyékony hulladék elhelyezés céljából történő elszállítására.
A Hgt. 56. § (1) bekezdése szerint „Azokon a településeken, ahol a törvény hatálybalépésekor nem működik települési szilárd hulladék kezelési közszolgáltatás, ott ennek megszervezését – a település állandó népessége függvényében – a következő határidőn belül kell megtenni: a) 2000 fő és a fölötti állandó lakos esetén 2002. január 1. napjáig; b) 2000 fő állandó lakos alatt 2003. január 1. napjáig.” A (2) értelmében „Azokon a településeken, ahol a törvény hatálybalépésekor nem működik települési folyékony hulladék kezelési közszolgáltatás, ott ennek megszervezését - a település szennyvízelvezető hálózatra nem kötött ingatlanokon élő állandó népesség függvényében - az (1) bekezdés szerinti határidőn belül kell megtenni.”
Szolnok Megyei Jogú Város Közgyűlése környezetvédelmi programjának elfogadásáról szóló 267/2004. (XI.25.) sz. közgyűlési határozattal állapította meg a város környezetvédelmi programját. A program II. fejezet 3.4 pontja a „kiemelten kezelt intézkedést igénylő területek, környezetvédelmi feladatok” címszónál 1. sorszámmal nevesíti a vízbázis melletti ingatlanok csatornázását.
A Nemzeti Környezetvédelmi Programról szóló 83/1997. (IX. 26.) OGY határozat szerint „VIZ-5. Annak a távlati célnak a megvalósulása érdekében, hogy a települési csatornázás a kb. 65%-os ellátottságot elérje, minden közcsatornán élővízbe vezetett szennyvizet legalább biológiailag meg kell tisztítani. A kiemelten védendő, tápanyagokra érzékeny vizek (tavak, tározók, holtágak, időszaki vízfolyások, kisvízhozamú befogadók) nitrát- és foszforterhelését csökkenteni kell; ezeken a területeken harmadik fokozatú szennyvíztisztítás is szükséges. Az EU irányelvei alapján a tagországokban a 2000. év végére a 15 000-nél, a 2005. év végére a 2000-nél nagyobb lakosegyenértékű településeken meg kell oldani a szennyvízelvezetést és -tisztítást.
Ezeket a feladatokat Magyarországon 2010-ig kell teljesíteni. A Program hat évében a kiemelten védendő területeken lévő települések szennyvízelvezetésének és -tisztításának fejlesztésével a csatornázottság 60%-osra növelése a cél, ezen szennyvizek tisztítása és a megyei jogú városokban a szennyvíztisztítási fejlesztések megkezdése és időarányos elvégzése a cél. Ahol lehetséges az egyedi, kiskapacitású, természetkímélő szennyvíz-ártalmatlanítás megvalósítását ösztönözni kell.”
Az Önkormányzat a rendelkezésemre álló iratok szerint a Vt.-ben, valamint a Hgt.-ben fent idézett jogszabályi kötelezettségeket teljesítette.
Szolnok város lakóterületeinek 98 %-a csatornázott. Azokon a területeken, ahol nincs csatornázás, a Hgt. szerint előírt folyékony hulladék kezelési közszolgáltatással gondoskodik az Önkormányzat a szennyvizek megfelelő kezeléséről.
Mint az a tényállási részben szerepel, az Önkormányzat tudatában van annak, hogy az érintett területen – vízbázis-védelmi okokból – a csatornázás preferálandó cél, ez szerepel az Önkormányzat tervei között, ugyanakkor megvalósításának – mint arra polgármester többször is hivatkozott – anyagi gátjai vannak.
Mindezek alapján megállapítottam, hogy a panaszost az országgyűlési biztos vizsgálati hatáskörébe tartozó szervek eljárásából vagy mulasztásából következő alkotmányos jogaival összefüggő sérelem nem érte. Az Önkormányzat, mint közszolgáltatást nyújtó (végző) szerv a feladatának – a lakóterületek magas arányú csatornázottságával, az ezen felüli területeken a folyékony hulladékszállítási közszolgáltatás igénybevétele lehetőségének megtermésével – eleget tett.
II. A panaszos kifogásolta, hogy több – meg nem nevezett – ingatlantulajdonos az érintett területen a szennyvizet a „zárt-szigetelt szennyvíztárolókból” a talajba juttatja, szennyezve ezzel a környezetet. 
Az Obtv. a különböző hatóságok államigazgatási, hatósági munkájával kapcsolatban biztosít hatásköröket a számomra, míg az említett „ingatlantulajdonosok” – akik se nem hatóságok, se nem közszolgáltatók – tevékenységei nem tartoznak az általam vizsgálható szervek közé.
Mindazonáltal a kérdéssel kapcsolatban, a polgármestertől érkezett válasz alapján felmerült, hogy egy, a panaszolt által előadott tényállású ügyet – a szennyvíz talajba történő bevezetése – az Önkormányzat a jogszabályoknak megfelelően kezel-e. Megkeresésemre azt a tájékoztatást kaptam ugyanis, hogy „Környezetterhelés esetén az Önkormányzatnak szankcionálásra nincs jogosultsága, az a Környezetvédelmi Felügyelőség hatáskörébe tartozik.”
Hangsúlyozni kell, hogy amennyiben az Önkormányzat jegyzőjének a tudomására jut, hogy valamely ingatlan tulajdonosa, használója (stb.) a folyékony hulladékát a talajba vezeti, többirányú eljárási lehetőséggel – és így szankcionálási móddal – is rendelkezik. Így többek között az alábbi hatásköri lehetőségei vannak a jegyzőnek:
- A vízgazdálkodási hatósági jogkör gyakorlásáról szóló 72/1996. (V. 22.) Korm. rendelet 24. § (1) bekezdése értelmében „A települési önkormányzat jegyzőjének hatósági engedélye szükséges: … az 500 m3/év mennyiséget nem meghaladó és kizárólag házi, kommunális szennyvíz elszikkasztását szolgáló létesítmény megépítéséhez, használatbavételéhez, átalakításához és megszüntetéséhez”. Ugyanezen jogszabályhely (4) bekezdése szerint: „A jegyző az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott közműpótló létesítmény megvalósítását, átalakítását, megszüntetését, továbbá az (1) bekezdés c) pontjában megjelölt létesítmény átalakítását, megszüntetését vagy meghatározott módon történő használatát hivatalból is elrendelheti, ha a jogellenes vagy káros létesítéssel, üzemeltetéssel, illetőleg a megfelelő létesítmény hiányával összefüggő, a vízgazdálkodási, környezetvédelmi és közegészségügyi követelményeket rögzítő jogszabályi rendelkezések érvényesülése azt szükségessé teszi”
A panaszos által kifogásolt „szikkasztás” – ld. amikor is valamely ingatlan tulajdonosa (használója) a zárt tartályból időnként leereszti a szennyezett vizet – észlelése esetére az idézett jogszabály a jegyző részére hatáskört biztosít.  A zárt tartály közműpótló műtárgynak minősül, melynek meghatározott módon (leürítés nélküli) használatát a jegyző előírhatja.
(Itt kell megjegyeznem, hogy a polgármester szerint a csatornahálózat hiánya miatt a tulajdonosok egyrészt a korábban szerzett jogaik, másrészt a hatályos jogszabályi rendelkezések figyelembevételével építhették ki a zárt szigetelt szennyvíztárolókat.
Az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet 47. § (1) bekezdése értelmében „Építményt elhelyezni, ha annak telke előtt közműves szennyvízelvezető (közcsatorna) van csak a közcsatornára való rákötéssel lehet. (2) Közcsatorna hiányában kommunális szennyvíz külön jogszabályban foglaltak szerint elszikkasztható. (3) Amennyiben nincs közműves szennyvízelvezetés és a (2) bekezdés szerinti elszikkasztás sem lehetséges, úgy abban az esetben hatóságilag engedélyezett, korszerű és szakszerű közműpótló berendezést kell alkalmazni a szennyvíz ártalmatlanítására. (4) A zárt szennyvíztárolás (szivárgásmentes kialakítással, rendszeres ürítéssel, ellenőrzött elszállítással) csak végső megoldásként alkalmazható.)
- További eljárási lehetőséget teremt a felszín alatti vizek védelméről szóló 219/2004. (VII. 21.) Korm. rendelet. A jogszabály 3. § 23. pontja értelmében „közvetett bevezetés felszín alatti vízbe: szennyező anyag bejutása tevékenység következtében a felszín alatti vízbe a földtani közegből, azon átszivárogva.” A 28. pont rögzíti, hogy magánszemélyek háztartási igényeit meg nem haladó tevékenység: a tevékenység akkor, ha a) a külön jogszabály szerint a települési önkormányzat jegyzőjének vízgazdálkodási hatáskörébe tartozóan: aa) a természetes személyek által elhelyezett – kizárólag házi, kommunális – szennyvíz mértéke nem haladja meg az 500 m3/év mennyiségét. A 13. § értelmében szennyező anyag földtani közegbe történő közvetlen bevezetése, valamint a felszín alatti vízbe történő közvetett bevezetése engedélyköteles tevékenység, mellyel kapcsolatban engedélyező a jegyző is lehet. (Ld. 13. § (1) bek. és (4) bek. b) pont.)
- Amennyiben az ingatlantulajdonos a Hgt. 20. § (1) bekezdésben írt kötelezettségeit megszegi, a Hgt. 49. § (1) c) pontja alapján a jegyző hulladékgazdálkodási bírságot szabhat ki a hulladékgazdálkodási bírság mértékéről, valamint kiszabásának és megállapításának módjáról szóló 271/2001. (XII. 21.) Korm. rendelet 2. § 2) bekezdése alapján.
- Végül hangsúlyoznom kell, hogy az említett magatartást tanúsítókkal szemben az Önkormányzat jegyzője szabálysértési eljárást is folytathat Szolnok Megyei Jogú Város Közgyűlésének a köztisztasággal, a települési szilárd és folyékony hulladékkal kapcsolatos hulladékkezelési helyi közszolgáltatásokról, a szervezett köztisztasági közszolgáltatás kötelező igénybevételéről, valamint a közterületek tisztántartásáról szóló 29/2002. (XII. 23.) KR. sz. rendelet 22. §-a alapján.
Az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII. 15.) AB határozatában kifejtette, hogy az „Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. (…) A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon.” A 28/1994. (V. 20.) AB határozat szerint „A környezetvédelemhez való jog … elsősorban önállósult és önmagában vett intézményvédelem, azaz olyan sajátos alapjog, amelynek az objektív, intézményvédelmi oldala túlnyomó és meghatározó. A környezethez való jog az állam környezetvédelemre vonatkozó kötelességei teljesítésének garanciáit emeli az alapjogok szintjére, beleértve a környezet elért védelme korlátozhatóságának feltételeit is. E jog sajátosságai folytán mindazokat a feladatokat, amelyeket másutt alanyi jogok védelmével teljesít az állam, itt törvényi és szervezeti garanciák nyújtásával kell ellátnia.”
Az iratok szerint a Vízpart körutat nyugatról a Holt-Tisza határolja, mely terület ennél fogva – mint ahogy arra a polgármester is hivatkozott levelében – vízbázis-védelmi okokból kiemelkedő jelentőségű. Tény, hogy amíg ezen a területen nem történik meg a csatornázás, különösen fontos közérdek – így a környezeti elemek védelme, valamint azokon keresztül a jövő generációk életfeltételinek biztosítása – fűződik a vízbázishoz közeli ingatlanok védelméhez. Indokolt ezért, hogy az Önkormányzat szükség esetén ismerje fel hatáskörét a szennyezőkkel szemben, hiszen a települési folyékony hulladék nem megfelelő szintű kezelése környezeti problémát indukálhat, így például kedvezőtlen hatással lehet a felszín alatti vizek, vízbázisok és a talaj minőségére is.

Figyelemfelhívás
Figyelemmel arra, hogy alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság adódhat abból, ha az Önkormányzat jegyzője környezetvédelmi ügyekben nem él hatáskörével, felkérem Szolnok Megyei Jogú Város Jegyzőjét, hogy ismertesse munkatársaival jelentésem megállapításait.

Budapest, 2005. október 28.

Lenkovics Barnabás sk.

Jogszabályi háttér
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.)  
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: a településfejlesztés, a településrendezés, az épített és természeti környezet védelme, a lakásgazdálkodás, a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás, a köztemető fenntartása, a helyi közutak és közterületek fenntartása, helyi tömegközlekedés, a köztisztaság és településtisztaság biztosítása; gondoskodás a helyi tűzvédelemről, közbiztonság helyi feladatairól; közreműködés a helyi energiaszolgáltatásban, a foglalkoztatás megoldásában; az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról, az egészségügyi, a szociális ellátásról, valamint a gyermek és ifjúsági feladatokrólvaló gondoskodás; a közösségi tér biztosítása; közművelődési, tudományos, művészeti tevékenység, sport támogatása; a nemzeti és etnikai kisebbségek jogai érvényesítésének a biztosítása; az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítése. (2) Az (1) bekezdésben foglalt feladatokban a települési önkormányzat maga határozza meg - a lakosság igényei alapján, anyagi lehetőségeitől függően -, mely feladatokat, milyen mértékben és módon lát el. (3) Törvény a települési önkormányzatokat kötelezheti arra, hogy egyes közszolgáltatásokról és közhatalmi helyi feladatok ellátásáról gondoskodjanak. E kötelezettségek a település nagyságától, a lakosságszámtól, és egyéb feltételektől függően eltérően is megállapíthatók. (4) A települési önkormányzat köteles gondoskodni az egészséges ivóvízellátásról, az óvodai nevelésről, az általános iskolai oktatásról és nevelésről, az egészségügyi és a szociális alapellátásról, a közvilágításról, a helyi közutak és a köztemető fenntartásáról; köteles biztosítani a nemzeti és az etnikai kisebbségek jogainak érvényesülését.

A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény
4. § (1) A települési önkormányzat feladata: d) a vízgazdálkodási feladatokkal kapcsolatos önkormányzati hatósági feladatok ellátása; (2) A települési önkormányzat - a vízgazdálkodási tevékenységek, mint közfeladatok (közszolgáltatások) körében - köteles gondoskodni: b) a 2000 lakosegyenértékkel jellemezhető szennyvízkibocsátás feletti szennyvíz-elvezetési agglomerációt alkotó településeken a keletkező használt vizek (szennyvizek) szennyvízelvezető művel való összegyűjtéséről, tisztításáról, a tisztított szennyvíz elvezetéséről, illetőleg a más módon összegyűjtött szennyvíz, továbbá a szennyvíziszap ártalommentes elhelyezésének megszervezéséről; c) a b) pontban meghatározott feladatok ellátásáról a lakosegyenértéktől függetlenül azokon a területeken, amelyeket a vízbázisok, távlati vízbázisok, valamint az ivóvízellátást szolgáló vízilétesítmények védelméről, továbbá a felszín alatti vizek minőségét érintő tevékenységekkel összefüggő egyes feladatokról szóló jogszabályok határoznak meg; d) a hulladékgazdálkodásról szóló külön törvény szerint nem közművel összegyűjtött szennyvizek ártalom mentes elhelyezésének szervezéséről és ellenőrzéséről. (3) Az (1) bekezdésben felsorolt feladatok - a külön jogszabályokban a polgármester, illetve a jegyző hatáskörébe utalt feladatok kivételével - a képviselő-testület, a főváros esetében a fővárosi önkormányzat képviselő-testületének hatáskörébe tartoznak.

A hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény
2. § (1) A törvény hatálya kiterjed a) minden hulladékra;
3. § E törvény alkalmazásában c) települési hulladék: a háztartásokból származó szilárd vagy folyékony hulladék, illetőleg a háztartási hulladékhoz hasonló jellegű és összetételű, azzal együtt kezelhető más hulladék; d) folyékony hulladék: az a hulladékká vált folyadék, amelyet nem vezetnek el, és nem bocsátanak ki szennyvízelvezető hálózaton, illetve szennyvíztisztító telepen keresztül;
20. § (1) Az ingatlan tulajdonosa, birtokosa vagy használója (a továbbiakban együtt: ingatlantulajdonos) köteles az ingatlanán keletkező, az ideiglenes tárolásra szolgáló (közműpótló) létesítmények, berendezések ürítéséből származó, illetve közüzemi csatornahálózatba vagy más módon befogadóba vagy szennyvíztisztítóba nem vezetett települési folyékony hulladékot, valamint a települési szilárd hulladékot a külön jogszabályban előírtak szerint gyűjteni, továbbá az annak begyűjtésére feljogosított hulladékkezelőnek átadni.
49. § (1) Aki tevékenységével vagy mulasztásával a) a hulladékgazdálkodással kapcsolatos jogszabályok vagy a reá vonatkozó hatósági határozat előírásait megsérti, illetve azokban foglalt kötelezettségének nem vagy nem megfelelően tesz eleget, b) a hatósági engedélyhez, hozzájáruláshoz, bejelentéshez kötött hulladékgazdálkodási tevékenységet engedély, hozzájárulás vagy bejelentés nélkül vagy attól eltérően végez, c) a hulladékgazdálkodásra vonatkozó előírások megsértésével a környezetet veszélyezteti, károsítja, hulladékgazdálkodási bírságot köteles fizetni. (2) A hulladékgazdálkodási bírságot a környezetvédelmi hatóság szabja ki.
56. § (1) Azokon a településeken, ahol a törvény hatálybalépésekor nem működik települési szilárd hulladék kezelési közszolgáltatás, ott ennek megszervezését - a település állandó népessége függvényében - a következő határidőn belül kell megtenni: a) 2000 fő és a fölötti állandó lakos esetén 2002. január 1. napjáig; b) 2000 fő állandó lakos alatt 2003. január 1. napjáig. (2) Azokon a településeken, ahol a törvény hatálybalépésekor nem működik települési folyékony hulladék kezelési közszolgáltatás, ott ennek megszervezését - a település szennyvízelvezető hálózatra nem kötött ingatlanokon élő állandó népesség függvényében - az (1) bekezdés szerinti határidőn belül kell megtenni.

A vízgazdálkodási hatósági jogkör gyakorlásáról szóló 72/1996. (V. 22.) Korm. rendelet
1. § (1) A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvényben (a továbbiakban: Vgtv.), valamint e rendeletben meghatározott, a vízgazdálkodással összefüggő vízügyi hatósági hatásköröket és a hatósági jogkört b) a helyi önkormányzatok jegyzői gyakorolják. (3) A helyi vízgazdálkodási hatósági jogkört első fokon a települési önkormányzat jegyzője, másodfokon az illetékes közigazgatási hivatal vezetője gyakorolja.
24. § (1) A települési önkormányzat jegyzőjének hatósági engedélye szükséges: b) az 500 m3/év mennyiséget nem meghaladó és kizárólag házi, kommunális szennyvíz elszikkasztását szolgáló létesítmény megépítéséhez, használatbavételéhez, átalakításához és megszüntetéséhez; (2) Az (1) bekezdés b) pontjában megjelölt szennyvíz elszikkasztását szolgáló létesítmény akkor engedélyezhető, ha a) az ingatlan mentén a szennyvízelvezető törzshálózat még nem épült ki, vagy az ingatlannak a megvalósított közműbe történő bekötése - a megvalósítás műszaki költségeihez képest - aránytalanul nagy költséggel jár, továbbá b) a szikkasztásra a talaj alkalmas, a talajvízháztartást kedvezőtlenül nem befolyásolja a talajt, a talajvizet, egyéb felszín alatti vizet vagy más befogadót károsan nem szennyez, és elszennyeződéssel nem veszélyeztet, valamint c) a szennyvíz elhelyezése vízgazdálkodási, közegészségügyi, környezetvédelmi vagy egyéb érdeket nem sért, és megfelel az építmények kialakítására és elhelyezésére vonatkozó jogszabályoknak. (4) A jegyző az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott közműpótló létesítmény megvalósítását, átalakítását, megszüntetését, továbbá az (1) bekezdés c) pontjában megjelölt létesítmény átalakítását, megszüntetését vagy meghatározott módon történő használatát hivatalból is elrendelheti, ha a jogellenes vagy káros létesítéssel, üzemeltetéssel, illetőleg a megfelelő létesítmény hiányával összefüggő, a vízgazdálkodási, környezetvédelmi és közegészségügyi követelményeket rögzítő jogszabályi rendelkezések érvényesülése azt szükségessé teszi.

A felszín alatti vizek védelméről szóló 219/2004. (VII. 21.) Korm. rendelet
3. § E rendelet alkalmazásában: 
12. felszín alatti víz állapotának veszélyeztetése: tevékenység vagy mulasztás, ami a felszín alatti vízbe történő közvetlen vagy közvetett bevezetés, illetve a földtani közegbe való közvetlen bevezetés révén szennyezést okozhat, illetve az állapot romlásához vezethet;
23. közvetett bevezetés felszín alatti vízbe: szennyező anyag bejutása tevékenység következtében a felszín alatti vízbe a földtani közegből, azon átszivárogva;
28. magánszemélyek háztartási igényeit meg nem haladó tevékenység: a tevékenység akkor, ha a) a külön jogszabály szerint a települési önkormányzat jegyzőjének vízgazdálkodási hatáskörébe tartozóan: aa) a természetes személyek által elhelyezett - kizárólag házi, kommunális - szennyvíz mértéke nem haladja meg az 500 m3/év mennyiséget,
10. § (1) A felszín alatti vizek jó minőségi állapotának biztosítása érdekében tevékenység a) végzése során szennyező anyag, illetve lebomlása esetén ilyen anyagok keletkezéséhez vezető anyagok használata, illetve elhelyezése csak műszaki védelemmel folytatható;
13. § (1) Szennyező anyag a) elhelyezése, b) a földtani közegbe történő közvetlen bevezetése, c) a felszín alatti vízbe történő közvetett bevezetése, beleértve az időszakos vízfolyásokba történő bevezetést is, d) a felszín alatti vízbe történő közvetlen bevezetése engedélyköteles tevékenység. (4) Külön jogszabály rendelkezéseit kell alkalmazni a bevezetések és elhelyezések engedélyezésére a) a mezőgazdasági, illetve erdőgazdálkodási tevékenység során a természetes terhelésre, továbbá egyes anyagok felhasználásából származó terhelés, b) a magánszemélyek háztartási igényeit meg nem haladó tevékenységek esetében.
36. § (1) A tevékenységet folytató a) a 10. § és a 11. § szerinti tilalmak megszegése, d) a 10. § és a 11. § szerinti előírások megszegése miatt felszínalattivíz-védelmi bírságot (a továbbiakban: bírságot) köteles fizetni.

A hulladékgazdálkodási bírság mértékéről, valamint kiszabásának és megállapításának módjáról szóló 271/2001. (XII. 21.) Korm. rendelet
2. § (1) A bírság kiszabására az e § (2) bekezdésében foglalt kivételekkel az illetékes környezetvédelmi felügyelőség, illetve a Környezet- és Természetvédelmi Főfelügyelőség jogosult. (2) A bírság kiszabására a települési önkormányzat jegyzője (a továbbiakban: jegyző) jogosult, amennyiben a) az ingatlantulajdonos a települési hulladék gyűjtésére és átadására vonatkozó kötelezettségét megszegi, vagy b) a települési hulladék kezelésére szervezett hulladékkezelési közszolgáltatás igénybevételét mellőzve jogellenes hulladék-elhelyezése történik, vagy f) a kötelezett az önkormányzati rendeletben foglalt, egyéb hulladékgazdálkodással összefüggő kötelezettségeit megszegi (…).

Az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet
47. § (1) Építményt elhelyezni, ha annak telke előtt közműves szennyvízelvezető (közcsatorna) van csak a közcsatornára való rákötéssel lehet. (2) Közcsatorna hiányában kommunális szennyvíz külön jogszabályban foglaltak szerint elszikkasztható. (3) Amennyiben nincs közműves szennyvízelvezetés és a (2) bekezdés szerinti elszikkasztás sem lehetséges, úgy abban az esetben hatóságilag engedélyezett, korszerű és szakszerű közműpótló berendezést kell alkalmazni a szennyvíz ártalmatlanítására. (4) A zárt szennyvíztárolás (szivárgásmentes kialakítással, rendszeres ürítéssel, ellenőrzött elszállítással) csak végső megoldásként alkalmazható.

Szolnok Megyei Jogú Város Közgyűlésének 29/2002. (XII.23.) KR. sz. rendelete a köztisztasággal, a települési szilárd és folyékony hulladékkal kapcsolatos hulladékkezelési helyi közszolgáltatásokról, a szervezett köztisztasági közszolgáltatás kötelező igénybevételéről, valamint a közterületek tisztántartásáról
1. § (1) Szolnok Megyei Jogú Város Önkormányzata (a továbbiakban: Önkormányzat) a jelen rendeletben foglaltak szerint hulladékkezelési közszolgáltatást szervez b) a települési folyékony hulladék ideiglenes tárolására szolgáló létesítmény kiürítésére és a települési folyékony hulladék elhelyezés céljából történő elszállítására; keletkező, az ideiglenes tárolásra szolgáló (közműpótló) létesítmények, berendezések ürítéséből származó, illetve közüzemi csatornahálózatba vagy más módon befogadóba vagy szennyvíztisztítóba nem vezetett települési folyékony hulladékot, valamint a települési szilárd hulladékot a külön jogszabályban előírtak szerint gyűjteni, továbbá az annak begyűjtésére feljogosított hulladékkezelőnek átadni. (5) A rendelet hatálya kiterjed a települési hulladék (továbbiakban: hulladék) gyűjtésére, begyűjtésére, szállítására és ártalmatlanítására, további kezelésére. (8) Tilos a hulladékot elhagyni, - a gyűjtés, a begyűjtés, tárolás, lerakás szabályaitól eltérő módon - felhalmozni, ellenőrizetlen körülmények között elhelyezni, kezelni.
2. § települési folyékony hulladék: a szennyvízelvezető hálózaton, illetve szennyvíztisztító telepen keresztül el nem vezetett szennyvíz, amely 2a) emberi tartózkodásra alkalmas épületek szennyvíztároló létesítményeinek és egyéb helyi közműpótló-berendezéseinek ürítéséből, 2b) a nem közüzemi csatorna- és árokrendszerekből, valamint 2c) a gazdasági de nem termelési, technológiai eredetű tevékenységből származik.
3. § (1) Az Önkormányzat az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési szilárd és folyékony hulladék kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást szervez és tart fenn. Feladata e tekintetben különösen:  a) a helyi közszolgáltatás körébe tartozó települési szilárd és folyékony hulladék rendszeres és alkalmi begyűjtésének, elszállításának és ártalmatlanításának megszervezése, 
4. § A települési önkormányzat jegyzője az önkormányzat hulladékkezelési feladataival kapcsolatban: g) rendszeresen ellenőrzi a hulladékgazdálkodásra vonatkozó jogszabályok és hatósági előírások megtartását (Hgt. 44. § (1) bekezdés).
5. § (1) Az ingatlantulajdonos alapvető kötelessége, hogy: a) a települési szilárd és folyékony hulladékot - különös tekintettel a hulladék további kezelésére - az elszállításra való átvételig gyűjtse, illetve tárolja, b) az ingatlanán keletkező települési szilárd és folyékony hulladék kezelésére az Önkormányzat által szervezett közszolgáltatást vegye igénybe, illetve a hulladékot a begyűjtésre e rendeletben feljogosított hulladékkezelőnek adja át, illetve a közszolgáltatási díjat kiegyenlítse, c) a hulladék gyűjtése során megfelelő gondossággal járjon el annak érdekében, hogy a hulladék mások életét, testi épségét, egészségét és jó közérzetét ne veszélyeztesse, a település természetes és épített környezetét ne szennyezze, a növény -és állatvilágot ne károsítsa, a közrendet és a közbiztonságot ne zavarja.
7. § (1) Az ingatlantulajdonos köteles a Szolgáltató által nyújtott közszolgáltatást igénybe venni, valamint a közszolgáltatással összefüggő személyes adatokat (közszolgáltatást igénybevevő neve, lakcíme, születési helye és ideje, anyja neve) a Szolgáltató rendelkezésére bocsátani (Hgt. 23. § g. pont). A Szolgáltató ezen adatok feldolgozása során a 1992. évi LXIII. törvényben foglaltak szerint köteles eljárni. (2) A helyi közszolgáltatás körében az ingatlantulajdonos és a Szolgáltató közötti jogviszonyt a települési szilárd és folyékony hulladékra vonatkozó közszolgáltatás esetében az a tény hozza létre, hogy a Szolgáltató az ingatlantulajdonos számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére rendelkezésre áll, illetve az ingatlantulajdonos a közszolgáltatást igénybe veszi.
12. § (1) A települési szilárd és folyékony hulladék elhelyezését, ártalmatlanítását és hasznosítását a Szolgáltató kizárólag a települési önkormányzat által az erre a célra kijelölt létesítményben végezheti. (2) A hulladék ártalmatlanításáról, illetve hasznosításáról a Szolgáltató köteles gondoskodni. 
13. § (3) Az Önkormányzat által kijelölt szippantott kommunális szennyvíz ártalmatlanítóhely: az Ózon Kft. által üzemeltetett MOL Rt. Szajol bázistelep (Hrsz: 2401/1) szennyvíztisztító telepe. (4) Az Önkormányzat által kijelölt emésztőgödörből származó iszap ártalmatlanítóhely: Gerkomp Kft. által üzemeltetett Tószeg (Hrsz: 081/10) komposztáló telep.
15. § (1) A hulladékkezelési közszolgáltatás egységnyi díját az Önkormányzat jelen rendelete 2. számú mellékletében állapítja meg. (2) A települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetnie annak, aki a jogszabályok rendelkezései szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett.
22. § Szabálysértést követ el és 30.000.-Ft-ig terjedő pénzbírsággal sújtható, amennyiben cselekménye nem minősül törvényben, vagy kormányrendeletben meghatározott szabálysértésnek, aki e rendelet bármely előírását megszegi. A szabálysértés tettenért elkövetőjét a közterület-felügyelő helyszíni bírsággal sújthatja.
23. § (1) Aki tevékenységével vagy mulasztásával a) a hulladékgazdálkodással kapcsolatos jogszabályok vagy a reá vonatkozó hatósági határozat előírásait megsérti, illetve az azokban foglalt kötelezettségének nem vagy nem megfelelően tesz eleget, b) a hatósági engedélyhez, hozzájáruláshoz,
bejelentéshez kötött hulladékgazdálkodási tevékenységet engedély, hozzájárulás vagy bejelentés nélkül, vagy attól eltérően végez, c) a hulladékgazdálkodásra vonatkozó előírások megsértésével a környeztet veszélyezteti, károsítja, hulladékgazdálkodási bírságot köteles fizetni. (2) A hulladékgazdálkodási bírságot a környezetvédelmi hatóság szabja ki a rá vonatkozó külön jogszabályok szerint. (3) A bírság kiszabására a települési önkormányzat jegyzője (a továbbiakban: jegyző) jogosult, amennyiben a) az ingatlantulajdonos a települési hulladék gyűjtésére és átadására vonatkozó kötelezettségét megszegi, vagy b) a települési hulladék kezelésére szervezett hulladékkezelési közszolgáltatás igénybevételét mellőzve jogellenes hulladék-elhelyezése történik, vagy c) a települési hulladékot közterületen, illetve más ingatlanán hagyták el, vagy d) az ingatlan tulajdonosa az önkormányzati rendeletben meghatározott közterület tisztántartási kötelezettségének nem tesz eleget, vagy e) a kötelezett az önkormányzati rendeletben foglalt, egyéb hulladékgazdálkodással összefüggő kötelezettségeit megszegi, vagy f) a kötelezett a jegyző által hozott hatósági határozat előírásait megsérti, illetve az azokban foglalt kötelezettségének nem vagy nem megfelelően tesz eleget. (4) A hulladékgazdálkodási bírság nem mentesít a büntetőjogi, a szabálysértési, továbbá a kártérítési felelősség, valamint a tevékenység korlátozására, felfüggesztésére, tiltására, illetőleg a megfelelő védekezés kialakítására, a természetes vagy korábbi környezet helyreállítására vonatkozó kötelezettség teljesítése alól. (5) A jogerősen kivetett hulladékgazdálkodási bírság adók módjára behajtható köztartozás 
2. számú melléklet
2. 3. Lakossági folyékony hulladékkezelés: 2.500 Ft/m3

A Nemzeti Környezetvédelmi Programról szóló 83/1997. (IX. 26.) OGY határozat
VIZ-5. Annak a távlati célnak a megvalósulása érdekében, hogy a települési csatornázás a kb. 65%-os ellátottságot elérje, minden közcsatornán élővízbe vezetett szennyvizet legalább biológiailag meg kell tisztítani. A kiemelten védendő, tápanyagokra érzékeny vizek (tavak, tározók, holtágak, időszaki vízfolyások, kisvízhozamú befogadók) nitrát- és foszforterhelését csökkenteni kell; ezeken a területeken harmadik fokozatú szennyvíztisztítás is szükséges. Az EU irányelvei alapján a tagországokban a 2000. év végére a 15 000-nél, a 2005. év végére a 2000-nél nagyobb lakosegyenértékű településeken meg kell oldani a szennyvízelvezetést és -tisztítást.
Ezeket a feladatokat Magyarországon 2010-ig kell teljesíteni. A Program hat évében a kiemelten védendő területeken lévő települések szennyvízelvezetésének és -tisztításának fejlesztésével a csatornázottság 60%-osra növelése a cél, ezen szennyvizek tisztítása és a megyei jogú városokban a szennyvíztisztítási fejlesztések megkezdése és időarányos elvégzése a cél. Ahol lehetséges az egyedi, kiskapacitású, temészetkímélő szennyvíz-ártalmatlanítás megvalósítását ösztönözni kell.