Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 4934/2005. számú ügyben

Előadó: dr. Halász Zsolt
A vizsgálat megindítása
A panaszos beadványa szerint az M7 autópályán balesetet szenvedett, egy másik gépjármű az ő gépjárművét totálkárosra törte. A panaszos a biztosító ügyintézésének elhúzódását sérelmezte.
A panasz alapján felmerült a jogállamiság elvéből levezethető tisztességes eljáráshoz, valamint a tulajdonhoz való jog sérelmének, illetve közvetlen veszélyének gyanúja, ezért a panasz alapján vizsgálatot rendeltem el.
Vizsgálatom eredményes befejezése érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 18. § (4) bekezdése alapján tájékoztatást kértem az a balesetet okozó jármű felelősség biztosítójától, az OTP Garancia Biztosító Rt.-től.

Érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13 § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

A megállapított tényállás
A panaszos az általa vezetett gépjárművével 2005. július 4-én az M7 autópályán karambolozott egy másik gépjárművel. A panaszos gépjárműve totálkárosra tört. A másik gépjármű vezetője a felelősségét a helyszínen elismerte és azt később sem vitatta. A balesetet okozó személy gépjárművének felelősségbiztosítója az OTP Garancia Biztosító Rt. (a továbbiakban: biztosító) volt.
A kárigény bejelentésére 2005. július 5-én, a gépjármű szemlézésére július 6-án került sor. Az Autópálya Rendőrség 2005. július 28-án tájékoztatta a biztosítót, hogy a másik gépjármű vezetője elismerte a felelősségét a baleset okozásáért. A rendőrség megállapította, hogy a balesetben részes járművek vezetői érvényes vezetői engedéllyel rendelkeztek, szeszesital hatása alatt nem álltak és a járművek megfelelő műszaki állapotban voltak.
A panaszos tájékoztatása szerint 2005. október elején – mintegy három hónap elteltével, több írásbeli felszólítást követően – utalt át részére a biztosító egy összeget, amelyről ő azt vélelmezte, hogy az megfelel a kártérítés összegének, noha akkor – még – írásbeli elszámolást nem kapott. A vizsgálat során kértem a biztosító vezérigazgatóját, hogy tájékoztasson a kárrendezés elhúzódásának okairól. A biztosító jogi igazgatója válaszlevelében a kárrendezés elhúzódásának okaira nem tért ki.

A vizsgálat megállapításai
I. Először is a hatásköröm fennállását vizsgáltam. Az Obtv. 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság (29. § (1) bekezdés), illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket – ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát – már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 
Az országgyűlési biztosok kialakult gyakorlata szerint közszolgáltató az a szolgáltató, aki olyan szolgáltatást nyújt, amit az állampolgárok (vagy az állampolgárok meghatározott köre), illetve más személyek meghatározott körülmények fennállása esetén kötelesek igénybe venni, és egyúttal ilyen szerződés megkötésére vonatkozó ajánlattétel esetén a szolgáltatót szerződéskötési kötelezettség is terheli.
A 190/2004. (VI. 8.) Korm. rendelet 2. §-a szerint valamennyi gépjármű üzemben tartó köteles – a gépjármű hatósági jelzéssel való ellátásának időpontjától a gépjármű forgalomból való kivonásának időpontjáig – felelősségbiztosítási szerződést kötni, illetve a szerződést ezen időszak alatt fenntartani. A kötelező gépjármű felelősségbiztosítási szerződés megkötésére vonatkozó – a biztosító díjszabásának megfelelő – ajánlattételt a kormányrendelet 6. §-a szerint a kötelező gépjármű felelősségbiztosítási tevékenységet folytató biztosító – az egyéb vonatkozó feltételek fennállása esetén – köteles elfogadni.
Minderre tekintettel megállapítottam, hogy a kötelező gépjármű felelősségbiztosítási tevékenységet folytató biztosítók közszolgáltatást nyújtó szervek, amelyek tevékenységének vizsgálatára hatásköröm kiterjed.
II. A panasz érdemi vizsgálta során megállapítottam, hogy a kár bekövetkezése és a kártérítés összegének a károsult panaszos részére történő kifizetése között mintegy 3 hónap telt el. Ezen időtartam első 1 hónapja alatt a biztosító megkapott minden olyan dokumentumot, amelyet – a rendelkezésemre bocsátott dokumentumokból megállapíthatóan – a biztosító a panaszos kárigénye elbírálásához szükségesnek tartott. A káresemény bekövetkezését követő egy hét elteltével elkészült a szakértői összefoglaló is a gépjármű totálkár elszámolására.
A Ptk. 339. és 360. §-ai alapján károkozás esetén a károsult a károkozás bekövetkezésének időpontjában azonnali és főszabályként teljes kártérítésre jogosult. Nem kétséges, hogy a biztosítónak nyilvánvaló joga a tényállás és a felelősségi kérdések tisztázása, hiszen az ő kártérítési kötelezettsége csak akkor áll fenn, ha kétséget kizáróan tisztázható, hogy a károkozásért a vele szerződő ügyfél a felelős. A biztosító azonban nem élhet vissza e helyzetével, és indokolatlanul nem késlekedhet a kártérítési összeg kifizetésével abban az esetben, ha a károkozás körülményei már teljes egészében és kétséget kizáróan tisztázódtak.
III. Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a biztosító indokolatlanul késlekedett mintegy két hónapot a panaszost megillető kártérítési összeg kifizetésével. Eme indokolatlan késedelmével a biztosító megsértette a panaszos tulajdonhoz való jogát és nem tett eleget a jogállamiság elvéből levezethető tisztességes eljáráshoz való jog követelményének sem.
A jogállamiság elvével összefüggő visszásságot okozott a biztosító azzal is, hogy megkeresésemre nem adott semmilyen magyarázatot a panaszos kárigénye kifizetésével kapcsolatos késedelme okaira, vagyis negatívan befolyásolta a panasz megalapozott vizsgálatát.

Intézkedések
Tekintettel arra, hogy a panaszos által is elismerten a biztosító az őt megillető kártérítés összegét kifizette, a konkrét ügyre vonatkozó intézkedést nem tettem. A tulajdonhoz, illetve tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének jövőbeni elkerülése végett azonban – az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján – kezdeményezem az OTP Garancia Biztosító Rt. elnök-vezérigazgatójánál, hogy gondoskodjon arról, hogy a biztosító ne késlekedjen a kártérítési összegek kifizetésével azon esetekben, amikor a kifizetés jogossága bizonyított, illetve feltételei kétséget kizáróan fennállnak.
Kezdeményezem továbbá, hogy hívja fel a biztosító munkatársainak figyelmét, hogy megkereséseimre az Obtv. vonatkozó szabályai szerint, maradéktalanul tegyenek eleget.

Budapest, 2006. augusztus 4.

Takács Albert sk.