Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 4922/2005. számú ügyben

Előadók: dr. Kántor Ferenc
dr. Endrődi Zsuzsanna
A vizsgálat megindulása
Az országgyűlési biztos 2005. szeptemberében általános vizsgálatot végzett Jász-Nagykun-Szolnok megyében. Ennek keretében - 2005. szeptember 21. napján - került sor a földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény (Fkbtv.) szerinti részarány földkiadás során keletkezett osztatlan közös tulajdon megszüntetésének részletes szabályairól szóló 63/2005. (IV. 8.) Korm. rendelet (R.) egyes rendelkezései végrehajtása vizsgálatára a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Földhivatalánál (Megyei Földhivatal).
A hivatalból indított vizsgálat célja annak feltárása volt, hogy a megyei földügyi szakigazgatási szervek illetékességi területén mennyi az élő részarány lapok száma, és az azokon szereplő aranykorona érték összege. Továbbá, hogy mennyi a Megyei Földhivatal által jogerős határozattal kiadott, de a vizsgálat időpontjában az ingatlan-nyilvántartásba még be nem jegyzett osztatlan közös tulajdonnal rendelkezők száma, valamint az említett határozatokban megjelölt földek aranykorona értéke, illetve hogy a megyében hány települést érint az osztatlan közös tulajdon megszüntetése.
A vizsgálat kiterjedt arra is, hogy az R. alapján hány földrészlet megosztására kerül sor, s e megosztások következtében hány földrészlet alakul ki, s ez utóbbiak aranykorona értéke mekkora, továbbá hogy az Fkbtv. 12/F. § (1) bekezdése szerinti kérelmet előterjesztő tulajdonos közül mennyi az elsőbbséget élvező tulajdonosok, illetve a részükre kiadásra kerülő földrészletek száma, valamint az aranykorona értéke.
Vizsgálat tárgyát képezte, hogy az R. szerinti földhivatali munka elvégzésére milyen összegű forrás áll ez évben rendelkezésre, és várhatóan mikor fejeződik be az R. szerint elsőbbséget élvező tulajdonosok földjeinek kimérése? Valamint, hogy a megyei, illetve a körzeti földügyi szakigazgatási szervek a vizsgálat időpontjában az R.-ben foglalt mely feladatokat végezték el? Sor került-e a települések közötti sorrend közjegyző jelenlétében történő sorsolására? Ugyszintén az is, hogy a közös tulajdon megszüntetésével járó - R. szerinti - feladatoknak mely részét végzik a megyei földügyi szakigazgatási szervek, és mely részét más szervek vagy személyek (gazdasági társaságok, magánszemélyek), valamint hogy az osztatlan közös tulajdon megszüntetésére vonatkozó R. szerinti feladatok végrehajtását mely tényezők akadályozzák, hátráltatják vagy gátolják?

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai
A földkiadásra vonatkozó alapvető rendelkezéseket az 1993. január 23. napján hatályba lépett - s ezt követően többször módosított - Fkbtv. tartalmazza. 
Az Fkbtv. 9/C § (6) bekezdése előírja, hogy: „A kialakítandó új, önálló földrészletek 3000 m2-nél kisebb területűek nem lehetnek. Az 1994. július 27-ig hatályban volt jogszabályok alapján zártkertnek minősült területen a kialakítandó önálló földrészlet legkisebb területe 1500 m2 lehet.”
A (10) bekezdés úgy szól, hogy: „A sorsolás szabálytalan lebonyolítása ellen az, akinek jogos érdekét érinti vagy sérti, törvénysértésre hivatkozással a sorsolás lebonyolítását követő 48 órán belül kifogást nyújthat be az illetékes FM hivatalnál a Fővárosi és Pest Megyei Földművelésügyi Hivatalhoz címezve.”
Az Fkbtv. 12. § szerint: „(1) A földrendező bizottság az árverésre kijelölt táblákból kialakítandó kisebb földrészletek megközelítéséhez szükséges úthálózat (dűlőutak) kialakítása, visszaállítása érdekében még az árverések meghirdetése előtt javaslatot tesz a terület felosztására, utak kitervezésére és helyszíni kitűzésére. A földkiadó bizottság is e rendelkezés szerint jár el a részarány-földtulajdonok kiadása céljából kijelölt táblák esetén.
(2) Az (1) bekezdés szerinti javaslat elkészítésénél az érintett bizottság az ideiglenes birtokba helyezési határozatokat, a kárpótlásra jogosultak és tanyatulajdonosok által tett vételi nyilatkozatokat, valamint a 9. § szerint meghatározott részarány-földtulajdonokat veszi figyelembe.
(3) Az érintett bizottság a javaslatot egyezteti a jegyzővel, a területileg illetékes közúti igazgatósággal és közlekedési felügyelettel, valamint a hivatallal. A bizottság az egyeztetett javaslatot az önkormányzati képviselő-testület elé terjeszti jóváhagyásra. A jóváhagyást követően a földhivatal elvégzi a tervezést és a helyszíni kitűzést.
(4) A kialakítandó földrészletek megközelíthetősége érdekében kitűzött helyi közutak a települési önkormányzat tulajdonába kerülnek, azokat a földhivatal önálló földrészletként jegyzi be az ingatlan-nyilvántartásba. A földrészletek megközelítésére szolgáló közutak kialakításához szükséges terület AK értékével a kiadásra kerülő részarány-földtulajdonokat kártalanítás nélkül arányosan csökkenteni kell.
(5) A szövetkezet használatában lévő, vagyonnevesítéssel nem érintett, kivett területeket (felhagyott külszíni bányák, tavak, vízállások, mocsarak, holtágak stb.) és a halastavakat a részarány-tulajdonú földek kiadására fel kell használni, azonban a jogosult az ingatlan elfogadására nem kötelezhető. Az ingatlanok tényleges művelési ágát meg kell állapítani, a földminősítést el kell végezni, ha pedig ez nem lehetséges, a területet a település legalacsonyabb AK értékű szántó, a halastavat a legmagasabb AK értékű szántó AK értékével kell figyelembe venni. A halastóban lévő halállomány értéke, valamint a halastó létesítéséhez szükséges építmények értéke AK értékben ki nem fejezett értéknövekedésnek minősül. 
A tulajdonjog ingatlan-nyilvántartási bejegyzése során a földrészletet a tényleges állapot szerint kell a nyilvántartásba felvenni.
(6) Amennyiben további AK hiány kielégítéséhez már nem szükséges, az (5) bekezdésben megjelölt ingatlanokat az Ámt. 25/A. §-ában foglaltak figyelembevételével árverésen kell értékesíteni.”
Az FKbtv. 12/E. §-a úgy szól, hogy: „(1) A részarány-tulajdonnak megfelelő föld kiadása, illetve a részarány-földtulajdon helyének meghatározására irányuló eljárás eredményeként kialakított földrészleten fennálló közös tulajdon megszüntetésére e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni, ha a tulajdonostársak a közös tulajdont szerződéssel nem szüntetik meg, s az - a tulajdonostársak nagy számánál vagy más körülménynél fogva - nem várható.
(2) E fejezet rendelkezései nem alkalmazhatók az erdőkre, kivéve az erdőről és az erdő védelméről szóló 1996. évi LIV. törvény 4. §-a (1) bekezdésének b) pontjában meghatározottakat.”

Az Fkbtv. 12. /F § azt rendeli, hogy: „(1) Amennyiben a földkiadási eljárás eredményeként létrejött osztatlan közös tulajdon tulajdonostársait megillető tulajdoni hányadokat az ingatlan-nyilvántartásba már jogerősen bejegyezték, az illetékes körzeti földhivatalnál bármely tulajdonostárs kérelmével e törvény hatálybalépésétől számított 60 napon belül, a továbbiakban évente március 1-jéig kezdeményezheti az ingatlan megosztását annak érdekében, hogy saját tulajdoni hányadát önálló ingatlanként kaphassa meg.
(2) Az ingatlan-nyilvántartásba osztatlan közös tulajdonként bejegyzett ingatlanok esetében a megosztások költségeit 2004. január 1-jétől kezdődően az állam viseli. A körzeti földhivatal illetékességi területén lefolytatott eljárás során elsőbbséget élvez az a kérelmező, aki a megosztással kialakított önálló ingatlanát sajátjaként műveli. A megosztás költségeit a kérelmező megelőlegezheti. A költségek viselésének és megtérítésének módját a Kormány rendeletben szabályozza.
(3) Az önálló ingatlan kialakítására vonatkozó kérelmet írásban a földhivatal által erre rendszeresített nyomtatványon kell benyújtani. A kérelmet több tulajdonostárs együttesen is benyújthatja, és kérhetik az önálló ingatlan osztatlan közös tulajdonban történő kiadását.
(4) A kérelem alapján a körzeti földhivatal meghatározza a földrészlet megosztásának módját, megállapítja a megosztás kiindulási helyét és irányát figyelemmel a talajvédelmi szempontokra is.
(5) A körzeti földhivatal az (1) bekezdés szerinti határidő letelte után a tulajdonostársak közötti egyezség hiányában sorsolással dönt a kiosztás sorrendjéről.
(6) A körzeti földhivatal a sorsolással az adott földrészlet vonatkozásában a kiosztási sorrendet állapítja meg, és a földrészlet meghatározott részéhez rendeli a tulajdonosokat tulajdoni hányaduknak megfelelően.
(7) Az önálló földrészlet kialakítására a 9/C. § (6) bekezdésében foglaltak az irányadóak.
(8) A sorsolás során a 9/C. § (10) bekezdésének szabályai értelemszerűen alkalmazandók, azzal az eltéréssel, hogy a sorsolás ellen a körzeti földhivatalnál a megyei földhivatalhoz címzett kifogás nyújtható be.
(9) A földrészlet megosztására csak abban az esetben kerülhet sor, ha ahhoz a megosztandó ingatlant terhelő és az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jogok jogosultjai, valamint az érintett szakhatóságok hozzájárultak.
(10) A körzeti földhivatal a sorsolást követően elkészíti a változási vázrajzot, s ennek, valamint a sorsolási jegyzőkönyvnek az alapján a tulajdonjogot bejegyzi az ingatlan-nyilvántartásba.
(11) Akik önálló földrészlet kialakítását nem kérték a visszamaradó földrészleten tulajdonközösségben maradnak.
(12) Az önálló ingatlanná alakításról szóló határozatok kézbesítésére az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény vonatkozó rendelkezései az irányadók.”
Az Fkbtv. 12/K § szerint: „A közös tulajdonnak az e törvény rendelkezései szerinti megszüntetése következtében létrejött közös tulajdon megszüntetésére a Ptk. rendelkezéseit kell alkalmazni.”
Az Fkbtv. 13/A § rögzíti hogy: „ E törvény végrehajtása során készített megosztási vázrajzhoz nem szükséges az építésügyi hatóság jóváhagyása.”
Az Fkbtv. 15. §-a azt rendeli, hogy: „Felhatalmazást kap a Kormány, hogy az egységes eljárás érdekében az osztatlan közös tulajdon megszüntetésével kapcsolatos földhivatali eljárás részletes szabályait, az Fkbt. 12/F. § (1) bekezdése szerint 2002. március 1-jéig benyújtott kérelmek teljesítésének ütemezése érdekében szükséges intézkedésekre vonatkozó szabályokat, a költségviselés és megtérítés szabályait rendeletben megállapítsa.”
Az R. 1. §-a szerint: „(1) Egy adott földrészlet vonatkozásában az osztatlan közös tulajdon megszüntetésére irányuló kérelmeket - tekintet nélkül a benyújtás évére - összevontan kell teljesíteni.
(2) Egy adott földrészleten belül az önálló földrészletek kialakítását - az egyezség vagy a sorsolás alapján - minden, az önálló földrészlet kialakítását kérelmező tulajdonostárs vonatkozásában el kell végezni, az (1) bekezdésben foglaltak figyelembevételével.
(3) Azon kérelmezők, akik a megosztással keletkező földrészletüket saját maguk kívánják megművelni, erre vonatkozó nyilatkozatot nyújthatnak be az illetékes körzeti földhivatalhoz, illetve a Fővárosi Kerületek Földhivatalához (a továbbiakban együtt: körzeti földhivatal) e rendelet hatálybalépését követő 60 napon belül. Az elsőbbség akkor biztosítható, ha
a) a kérelmező tulajdonostárs - e rendelet mellékletében foglaltak szerint, helyrajzi számonként külön-külön - nyilatkozik arról, hogy
1. legalább 2002. január 1-jétől 2004. május 1-jéig a mezőgazdasági termelők agrártámogatás igénybevételével összefüggő adatszolgáltatásáról és nyilvántartásba vételéről szóló 236/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet alapján kapott nyilvántartási számmal rendelkezett, valamint
2. az Európai Unió Közös Agrárpolitikája magyarországi végrehajtásában, illetve a nemzeti agrártámogatási rendszerben érintett ügyfelekkel összefüggő ügyfélregiszter létrehozásáról és az ezzel kapcsolatos nyilvántartásba vételről szóló 141/2003. (IX. 9.) Korm. rendelet szerinti regisztrációs számmal rendelkezik, továbbá
b) a kérelemmel érintett földrészletre vonatkozóan nincs a földhasználati nyilvántartás részletes szabályairól szóló 184/1999. (XII. 13.) Korm. rendelet alapján vezetett földhasználati nyilvántartásban regisztrált, nem saját használatra utaló hatályos szerződése, illetve a szerződés legkésőbb 2005. december 31-én megszűnik.
(4) A (3) bekezdésben foglalt határidő letelte után a körzeti földhivatal összesíti a nyilatkozatokat és megállapítja az elsőbbségre jogosultak körét, a teljesítési sorrend vonatkozásában pedig a következők szerint jár el:
a) az illetékességi területéhez tartozó települések, a fővárosban a kerületek (a továbbiakban együtt: település) sorrendjét - közjegyző jelenlétében lebonyolított - sorsolással állapítja meg;
b) minden egyes település területén a kérelemmel érintett földrészletekre vonatkozóan, helyrajzi számonként összesíti a kérelmezők tulajdoni hányadát, valamint ezen belül az elsőbbségre jogosult kérelmezők tulajdoni hányadát, és kiszámítja e kettő arányát, százalékban kifejezve;
c) az eljárást az elsőnek kisorsolt településen, a legmagasabb százalékos aránnyal rendelkező, elsőbbségre jogosult kérelmezők földrészletén kezdi meg;
d) a c) pontban foglalt elvet szem előtt tartva folytatja az eljárásokat mindaddig, amíg a településen, illetve az illetékességi területén elsőbbségre jogosult kérelmező van. Ezt követően kerül sor az elsőbbségi kérelmekkel nem érintett földrészletek megosztására;
e) az azonos jogállású kérelmezők, illetve az azonos jogállású kérelmezőkkel érintett földrészletek közötti teljesítési sorrendet az a) pont szerinti sorsolás és a helyrajzi számok településen belüli növekvő sorrendje alapján határozza meg.
(5) Amennyiben a feladat végrehajtására a költségvetésben biztosított fedezet a tárgyévben felhasználásra került, a földhivatal a (6) bekezdésben foglaltak szerint végezhet további megosztási munkát.
(6) Azon elsőbbségre jogosult kérelmezők, akik az Fkbt. 12/F. § (2) bekezdésében foglaltak szerint vállalják a megosztás költségeinek megelőlegezését, erről e rendelet melléklete szerinti formanyomtatvány megfelelő rovatának kitöltésével nyilatkozhatnak. A körzeti földhivatal - a költségvetésben a tárgyévben számára biztosított előirányzat felhasználása után - összesíti a nyilatkozatokat, az érintett földrészletek esetében a (7) bekezdés szerint megállapítja a megosztás költségét, és erről írásban értesíti a földrészlet megosztására kérelmet benyújtott tulajdonostársakat azzal, hogy ha befizetik a kiszámított költséget, úgy a körzeti földhivatal - a (4) bekezdésben foglalt teljesítési sorrend figyelembevételével - megkezdi az eljárás lefolytatását. Erre csak a földrészlet megosztásához szükséges teljes költségfedezet rendelkezésre állása esetén kerülhet sor.
(7) A megosztás költségét - amely magába foglalja az eljárás egyéb költségeit is - az alábbiak szerint kell kiszámítani:
a) földmérési helyszínelés (a továbbiakban: keretmérés) költsége: 3300 Ft + áfa/ha,
b) kitűzés költsége: 11 000 Ft + áfa/kialakítandó földrészlet.”
A R. 3. §-ának (2) bekezdése úgy szól, hogy: „A megosztással érintett földrészleteket a körzeti földhivatal a földminősítés részletes szabályairól szóló 105/1999. (XII. 22.) FVM rendelet, illetve a vonatkozó földmérési szakmai előírás szerint előkészíti.”
A (3) bekezdés azt rendeli, hogy: „Az előkészítés keretmérésből és mezőgazdászi helyszínelésből áll. A keretmérés során az esetleges helyszíni használatot is be kell mérni. A helyszínelés során megállapított művelési ág változást csak a megosztási eljárás lezárását követően lehet átvezetni az ingatlan-nyilvántartásban.”
A (4) bekezdés szerint: „Amennyiben a keretmérés és helyszínelés eredménye a vonatkozó szakmai szabályzatban foglalt tűréshatáron túl eltér az ingatlan-nyilvántartási állapottól, és az felmérési, térképezési vagy területszámítási hibából adódik, a földhivatal a változást határozattal érvényesíti az ingatlan-nyilvántartásban. A határozatról valamennyi bejegyzett tulajdonost értesíteni kell.”
Az (5) bekezdés előírja, hogy: „A megosztással kapcsolatos eljárás kizárólag akkor folytatható, ha a földrészlet ingatlan-nyilvántartási és természetbeni állapota egyező - ide nem értve a (3) bekezdésben foglalt művelési ág változást -, illetve, ha a változásról szóló határozat jogerőre emelkedett.”
A 4. § szerint: „(1) A körzeti földhivatal a talajvédelmi, megközelíthetőségi és művelhetőségi szempontoknak megfelelően - figyelemmel a helyszínen kialakult használati állapotra is - meghatározza a megosztás kiindulási helyét és irányát. Az ezt tartalmazó határozatot - az illetékes települési önkormányzat polgármesteri hivatalánál, illetve a körjegyzőségnél - közszemlére tétel útján kell az érintettekkel közölni. Az eljárás csak a határozat jogerőre emelkedése után folytatható.
(2) Ha az egy földrészletben érintett kérelmezők egyezséget kötöttek, és azt közokiratba vagy teljes, bizonyító erejű magánokiratba foglalták, továbbá az egyezség megfelel az (1) bekezdésben említett határozatnak, a megosztást aszerint kell elvégezni. Egyezség hiányában a körzeti földhivatal az 5. §-ban foglaltak szerint jár el.
(3) A megosztást értékarányosan - figyelemmel a 3. § (4) bekezdésében foglaltakra - kell elvégezni.
(4) A kialakítandó új földrészletek megközelíthetőségéről az Fkbt. 12. § (4) bekezdésének megfelelő alkalmazásával kell gondoskodni.
(5) A tulajdonjog ingatlan-nyilvántartási bejegyzésének jogerőre emelkedése után az új földrészleteket ki kell tűzni és be kell mutatni. A bemutatás időpontjáról az eredeti földrészlet összes tulajdonosát igazolható módon értesíteni kell azzal, hogy a távollét nem akadályozza meg a bemutatás lefolytatását, illetve, hogy a távolmaradás esetén igazolásnak helye nincs. A bemutatásról jegyzőkönyvet kell felvenni és azt a földhivatali iratokhoz kell csatolni.”
Az 5. § úgy szól, hogy: „(1) A 4. § (2) bekezdésében meghatározott egyezség hiányában a földrészlet - kérelmezők közötti - megosztásának sorrendjét sorsolással kell megállapítani. A sorsolás helyszínéről és időpontjáról szóló értesítést a körzeti földhivatal 30 nappal korábban - igazolható módon - a kérelmezők részére kézbesíti.
(2) A sorsoláson minden, az adott földrészletben érintett kérelmező részt vehet, vagy meghatalmazottja útján képviseltetheti magát. A távollét nem akadályozza meg a sorsolás lebonyolítását és igazolásnak sincs helye.
(3) Két vagy több kérelmező tulajdonostárs a sorsolás megkezdéséig kérheti, hogy az Fkbt. 12/F. § (3) bekezdés második mondatának megfelelő alkalmazásával alakítsák ki az önálló ingatlant.
(4) A sorsolást a körzeti földhivatal által létrehozott sorsolási bizottság bonyolítja le. Amennyiben egy adott földrészletben húsz vagy annál több kérelmező van, úgy a sorsolást közjegyző jelenlétében kell lebonyolítani. Egyéb esetben a sorsolási bizottság egyik tagját a kérelmezők maguk közül delegálhatják.
(5) A sorsolásról jegyzőkönyvet kell készíteni, mely tartalmazza:
a) a földrészlet azonosítóját (település, helyrajzi szám),
b) a sorsolás helyét és idejét,
c) a sorsolás eredménye szerinti kiosztási sorrendet (a kérelmezők sorrendjét természetes személyazonosító adataikkal és lakcímükkel együtt),
d) a sorsolásra vonatkozó lényeges nyilatkozatokat és megállapításokat,
e) a közjegyző, illetve a sorsolási bizottság tagjainak - jegyzőkönyvet hitelesítő - aláírását, továbbá
f) mellékletként a jelenléti ívet, valamint a megosztás kiindulási helyét és irányát meghatározó határozatot.
(6) A sorsolási jegyzőkönyvet 48 órára közszemlére kell tenni a 4. § (1) bekezdésében foglaltak szerint. Az eljárás csak abban az esetben folytatható, ha a sorsolás ellen ezen időtartamon belül kifogás nem érkezett, vagy a kifogással kapcsolatos eljárás jogerősen befejeződött.”
Az országgyűlési biztos által kiküldött vizsgálókat a Megyei Földhivatal vezetője és helyettese - aki egyben a földmérési osztály vezetője is -, valamint az ingatlan-nyilvántartási osztály vezetője tájékoztatta. 
A kapott tájékoztatás alapján az R. szerinti osztatlan közös tulajdon megszüntetése a megyében 77 településen lévő, az ingatlan-nyilvántartásba osztatlan közös tulajdonként már jogerősen bejegyzett földrészletet érint. Az említett településeken lévő 2475 földrészlet megosztása iránt nyújtottak be kérelmet. E földrészletek területe 85.000 hektár, aranykorona értéke pedig 1.750.000. Az osztatlan közös tulajdon megszüntetésével járó feladat összetettségét és mértékét jól mutatja, hogy a részarány-tulajdonnak megfelelő aranykorona értéke a megyében összesen 3.972.016. 
A vizsgálat feltárta, hogy az R.-ben szabályozott elsőbbségre igényt tartó kérelmezők száma 987. A kérelmek átvizsgálása során az is megállapításra került, hogy közülük az R. szabályainak 322 felel meg. Ez a szám megegyezik az elsőbbségi kérelmek teljesítése során kialakítandó földrészletek számával. 
Megállapítható volt, hogy a Megyei Földhivatal által hozott osztatlan közös tulajdon bejegyzésére alkalmas - de az ingatlan-nyilvántartásba még be nem jegyzett - földkiadási határozatok száma mindössze 22. E szám jól mutatja, hogy a Megyei Földhivatal által kiadott határozatokban szereplő termőföldek tulajdonjogának az ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzése naprakész. 
Vizsgálatunk időpontját megelőzően már a megye valamennyi településén - körzeti földhivatalonként, kirendeltségenként - közjegyző jelenlétében - sorsolás útján - elvégezték a települések R.-ben előírt módon való sorrendjének meghatározását. Ezt követően helyrajzi számonként meghatározták az elsőbbségi kérelemmel rendelkezők tulajdoni hányadának - az ilyen kérelemmel nem rendelkezők tulajdoni hányadához viszonyított - arányát. A körzeti földhivatalok a megye valamennyi településén nyilatkozattételre szólították fel az elsőbbségi kérelemmel érintett földrészletek jogosultjait. A beérkezett nyilatkozatok feldolgozása részben megtörtént, illetve folyamatban van, ugyanis a földrészlet megosztására csak abban az esetben kerülhet sor, ha ahhoz a megosztandó ingatlant terhelő és az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jogok jogosultjai valamint az érintett szakhatóságok hozzájárultak. 
A már hivatkozott rendelet szerinti elsőbbségi követelményeknek meg nem felelő kérelmek elutasítása megtörtént, és egyes hivatalok már túljutottak a jogosultak nyilatkozatának elemzésén is - mint pl. a Törökszentmiklósi és a Szolnoki Körzeti Földhivatal -, ahol már határoztak a megosztás kiindulási helyéről és irányáról is, és e határozatokat kifüggesztették. Vizsgálatunk időpontjában az említett határozatok még nem emelkedtek jogerőre.
Találkoztunk olyan esettel is, mely szerint a táblában lévő osztatlan közös tulajdon megszüntetéséhez az egyik tulajdonostárs nem járult hozzá, mely azzal a következménnyel járt, hogy az összes többi, több mint 40 tulajdonostárs a jelenleg hatályos szabályozás szerint az osztatlan közös tulajdon R. szerinti megosztását nem remélheti. 
A Megyei Földhivatal vezetőjének tájékoztatása szerint a földkiadás során keletkezett és az ingatlan-nyilvántartásba már jogerősen bejegyzett osztatlan közös tulajdon megszüntetésére irányuló elsőbbségi kérelmek teljesítésére az FVM Térinformatikai és Földügyi Főosztálya 2005. május 17. napján 58,2 millió Ft-ot irányzott elő a Megyei Földhivatal részére. Az említett összeg felhasználására - terveik szerinti új műszerek vásárlására, illetve korszerű műszerek cseréjére - azonban nem kerülhetett sor, mert a már említett összeg dologi és beruházási előirányzatát jelentő 24.773.000 Ft-ot - vizsgálatunk időpontját megelőzően - a Megyei Földhivataltól már visszavonták. Ez azt jelenti, hogy az elsőbbségi kérelmekkel érintett közös tulajdon megszüntetésére ez évre - az említett előirányzattal szemben - 33.427.000 Ft felhasználására kapott lehetőséget a Megyei Földhivatal.
A kapott tájékoztatás szerint az R.-ben szabályozott feladatok mielőbbi végrehajtását az is nehezíti, hogy széles körű levelezést kell folytatni a jogosultakkal, elhalálozásuk esetén a jogutódokkal, iktatási nehézségek, a hagyatéki eljárás során az elhalálozott haszonélvezeti joga töröltetésének elmaradása, a tanyai bejáró utak problémája, a védett vagy védelemre tervezett természeti területek, állami tartalék területek, jogutód nélkül megszűnt szövetkezetek használatában nyilvántartottként szereplő földek tulajdonjogi helyzetének rendezetlensége, a kárpótlás során vásárolt föld meliorációs költségének meg nem fizetése miatt a tulajdonjog be nem jegyezhetősége, a hatályos jogszabályok egyes rendelkezései.
Arra a kérdésre, hogy mikorra várható az elsőbbségi kérelmek jogosultjai részére a földek kimérése és birtokba adása, azt a választ adták, hogy különösebb akadályozó tényezők hiányában várhatóan 2006. márciusában kerül sor. 
A vizsgálók tapasztalták azt is, hogy a Megyei Földhivatal vezetői - és annak az üggyel érintett munkatársai - az osztatlan közös tulajdon megszüntetésére vonatkozó jogszabályokat ismerik, végrehajtására jól felkészültek, azon eredményesen munkálkodnak. 
A vizsgálók, és a vizsgált Megyei Földhivatal vezető munkatársai is szükségesnek látták a feladat végrehajtását akadályozó, hátráltató tényezők közül kiemelni azokat, melyek a vonatkozó jogszabályok egyes rendelkezéseiből fakadnak. Ezek a következők:
1. Az Fkbtv. 12/F §. (9) bekezdése alapján „A földrészlet megosztására csak abban az esetben kerülhet sor, ha ahhoz a megosztandó ingatlant terhelő és az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jogok jogosultjai, valamint az érintett szakhatóságok hozzájárultak.” Ebből következően ha a jogosultak valamelyike a megosztáshoz nem járul hozzá, az eljárást folytatni nem lehet. Ez a rendelkezés útját állja annak, hogy az egyébként jogosult részére a részarány-tulajdonának megfelelő földet az állami költségvetés terhére kimérjék. 
Ez az eljárás azért okoz alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot, mert az említett rendelkezés diszkriminatív azokra nézve, akik az ingatlan megosztását kérték, ugyanis egyetlen jogosult (az ingatlan megosztását nem kérő társtulajdonos, vagy haszonélvező) tiltakozása is elegendő ahhoz, hogy a földrészlet megosztása meghiúsuljon. Az említett visszásság például úgy is megszüntethető, ha a kérelmező igazolja, hogy a jognyilatkozat pótlása iránt keresetet nyújtott be a bírósához. A felfüggesztett eljárás folytatására akkor kerülne sor, ha a bíróság ítéletével pótolja a hiányzó hozzájárulást.
2. Az Fkbtv. 12. § (4) bekezdése szerint „A kialakítandó földrészletek megközelíthetősége érdekében kitűzött helyi közutak a települési önkormányzat tulajdonába kerülnek, azokat a földhivatal önálló földrészletként jegyzi be az ingatlan-nyilvántartásba. A földrészletek megközelítésére szolgáló közutak kialakításához szükséges terület AK értékével a kiadásra kerülő részarány földtulajdonokat kártalanítás nélkül arányosan csökkenteni kell.” Ettől eltérő a vizsgált eset, amikor hatósági határozattal a jogosult tulajdonába adott termőföld út céljára történő elvonására kártalanítás nélkül kerül sor. Ez esetre az Fkbtv. nem tartalmaz rendelkezést.
3. A R. 4. § (1) bekezdése szerint: „A körzeti földhivatal a talajvédelmi, megközelíthetőségi, és művelhetőségi szempontoknak megfelelően - figyelemmel a helyszínen kialakult használati állapotra is - meghatározza a kiindulás helyét és irányát. Az erről szóló határozatot - az illetékes települési önkormányzat polgármesteri hivatalánál, illetve a körjegyzőségnél - közszemlére tétel útján kell közölni. Az eljárás csak a határozat jogerőre emelkedése után folytatható.”
A R-nek a megosztás kiindulási helyére és irányára, valamint a birtokbaadásra vonatkozó szabályai nem veszik figyelembe az Fkbtv. 7. § (5) bekezdésében foglaltakat.
4. A R. 5. § (6) bekezdése szerint: „A sorsolási jegyzőkönyvet 48 órára közszemlére kell tenni a települési önkormányzatnál, vagy a körjegyzőségen. Az eljárás csak abban az esetben folytatható, ha a sorsolás ellen ezen időtartamon belül kifogás nem érkezett, vagy a kifogással kapcsolatos eljárás befejeződött”. A vizsgálat tapasztalatai szerint bizonytalanság mutatkozott abban a kérdésben, hogy a hirdetmény levételét követően lehet-e még kifogást elfogadni. 
5. Az Fkbtv. 9/C. §-ának (2) bekezdése azt rendeli, hogy: „A sorsolási jegyzőkönyv alapján 2004. január 1-jétől kezdődően az illetékes körzeti földhivatal - az állami költségvetés terhére - változási vázrajzot készít.” A törvénynek ez a rendelkezése egyet jelent azzal, hogy az osztatlan közös tulajdon megszüntetését eredményező önálló ingatlanok kialakítását a törvény a földügyi szakigazgatási szervekre bízta. Az önálló ingatlanok kialakítása egyrészt magában foglal egy szakmai tevékenységet, mely a földmérési munkálatok elvégzésével alapot szolgáltat az utána következő hatósági eljárásnak, és azt a hatósági tevékenységet, mely utóbbi során ingatlan-nyilvántartásban is kialakul az önálló ingatlan. Az Alkotmánybíróság a 13/1995. (III.21.) AB számú határozat indoklásának II/1. pontjában megállapította, hogy: „ … amennyiben az állam nemcsak közhatalomként, hanem a gazdálkodás egyik alanyaként is szerepet vállal a gazdaságban, akkor a részére biztosított privilégium kellő alkotmányos megindokoltság hiányában alkotmányellenes (ABH 1991, 293.).”
Az AB említett határozata indokolásának II/3.1 pontjában azt is megállapította, hogy a törvény kellő súlyú alkotmányos indok hiányában „… csak az állami földhivatalok számára teszi lehetővé az önálló ingatlanok kialakításánál a földmérési munkálatok elvégzését, hátrányosan különbözteti meg [az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésének sérelmén keresztül] a földmérési tevékenységet egyéni vállalkozóként vagy társasági formában gyakorló jogalanyokat az állami szervekkel szemben.”
6. A vizsgálók találkoztak olyan konkrét - az üggyel kapcsolatos - miniszteri utasítás-tervezetnek nevezett irattal, amelynek kiadmányozására nem került sor. Tapasztalatuk szerint a földhivataloknak tartott eligazítás során ezt felhasználták. Az alkotmányos visszásságot az okozza, hogy az említett iratban - mely nem jogszabály - olyan normatív rendelkezések is találhatók, amelyek nem felelnek meg a jogalkotásról szóló törvény garanciális szabályainak, továbbá az eligazítások során anélkül használták fel a miniszteri utasítás tervezetet, hogy az hatályba lépett volna. Az Alkotmánybíróság 60/1992. (XI. 17.) AB. számú határozata indokolásának II/2. pontja rámutat arra, hogy ilyen informális eszközökkel a jogszabályok hiányosságait pótolni nem lehet. 
Az említettek a jogbiztonsághoz való joggal összefüggő visszásságokon túl a tulajdonhoz való joggal és a diszkrimináció tilalmával összefüggésben is visszásságot idéznek elő.
A kényszerűen osztatlan közös tulajdonként kiadott termőföldek önálló helyrajzi számon történő kimérését jelentő eljárás során észlelt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság kiküszöbölése érdekében javasolom a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszternek, hogy kezdeményezze
- az Fkbtv. olyan módosítását, amely szerint, ha a kérelmező igazolja, hogy a jogosultnak a földrészlet megosztásához szükséges nyilatkozata pótlására keresetet nyújtott be a bírósághoz, az eljárást fel kell függeszteni, melyet a bírósági döntés szerint kell folytatni; 
- az Fkbtv. olyan módosítását, mely - az alkotmányos követelményeknek megfelelően - rendezi a közös tulajdon megszüntetése során kialakítandó utak tulajdoni helyzetét;
- az R.-nek a megosztás kiindulási helyének és irányának meghatározására, valamint a birtokba adásra vonatkozó szabályainak és az Fkbtv.-ben említett, a tárgyra vonatkozó szabályainak összhangba hozatalát; 
- hogy a R. tartalmazzon utalást arra, az 5. § (6) bekezdésében említett határidők számításánál az Áe. 39. §-ában, illetve a majd hatályba lépő Ket. 65. §-ában foglaltak szerint kell eljárni, továbbá hogy az R. 5. § (6) bekezdésének szövegéből a „vagy a körjegyzőségen” szövegrész törlésre kerüljön;
- az R.-nek a földmérési munkákra - mint már említett szakmai tevékenység elvégzésére vonatkozó - szabályok olyan módosítását, hogy a tevékenység végzéséből ne zárja ki a gazdaság más földmérésre jogosult alanyait.
A jelentésem egy példányának megküldésével a földművelésügyi és vidékfejlesztési minisztert és a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Földhivatal vezetőjét is tájékoztattam. 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 25. § -ára való hivatkozással felkérem a földművelésügyi és vidékfejlesztési minisztert, hogy -levelem kézhezvételétől számított 60 napon belül - a javaslataim tekintetében kialakított álláspontjáról írásban tájékoztatni szíveskedjék. 

Budapest, 2005. október 11.
Lenkovics Barnabás sk.