Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 4482/2005. számú ügyben

Előadó: dr. Kovács Zsolt

A vizsgálat megindulása
Az OBH 3693/2004. számon hivatalból indított ügyben átfogó vizsgálatot folytattam a lakáscélú állami támogatásokról szóló 12/2001. (I. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kormányrendelet) alkalmazása során feltárt visszásságok rendezése érdekében. A vizsgálat több pontja is érintette a tetőtérbeépítés és az emeletráépítés elhatárolásának ellentmondásait, ezért az ajánlásomban a miniszterelnök intézkedését kértem annak érdekében, hogy „a jogszabály tisztázza azokat a fogalmakat, amelyek eltérő értelmezésre adnak lehetőséget, mint az emeletráépítés és a tetőtérbeépítés egyértelmű elhatárolása...”
Az ajánlásomra megkaptam dr. Szilvásy György úrnak a miniszterelnök úr nevében adott válaszát, amelyben ígéretet tett arra, hogy a kormány „áttekinti a rendelet módosításának szükségességét”.
A jelen panasz vizsgálata azonban olyan új problémára hívta fel a figyelmemet, amelyre - álláspontom szerint - a jogszabály módosítás során szintén figyelmet kell fordítani.

A tényállás
A panaszos házaspár három gyermeket nevel, de saját tulajdonú lakással nem rendelkeztek. Előzetes tájékozódás után tetőtér beépítésbe kezdtek, a szülők tulajdonában álló családi házban.
A lakásépítési kedvezményt azonban a banktól nem kapták meg, mert „a tetőtérben kialakítandó lakás nem lesz önállóan forgalomképes.” A panaszosok „szocpol” hiányában nem is tervezhetik az építéshez szükséges összeg előteremtését, így igazságtalannak tartják, hogy ilyen indokok miatt nem építhetik meg a tetőtérben az első önálló lakásukat.

Érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
15. § A Magyar Köztársaság védi a házasság és a család intézményét.
16. § A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit.
17. § A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges. (3) A családok és az ifjúság helyzetével és védelmével kapcsolatos állami feladatokat külön rendelkezések tartalmazzák.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak. (2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

Alkotmánybírósági határozatok
Az Alkotmánybíróság több döntésben megállapította, hogy a célszerűség hiánya a szabályozásban, illetve a rossz vagy igazságtalan jogi szabályozás önmagában nem alkotmányossági kérdés, így az Alkotmánybíróságnak nincs hatásköre e kérdések érdemi vizsgálatára. Célszerűségi vagy igazságossági problémák önmagukban a törvényalkotó politikai felelősségének kérdésköréhez tartoznak. (26/1993. (IV. 29) AB hat.)
A (lakásügyi) kérdésben sok félmegoldás és szükségszerűnek tűnő, de utóbb elhamarkodottnak bizonyult intézkedés született, s alkotmányossági követelményeket azokkal szemben érvényesíteni egyre nehezebb. Nem lehet álláspontom szerint közteherként a lakosságra terhelni olyan intézkedések terheit, amelyek ilyen vagy olyan, egyébként alkotmányos szempontból bizonyos rétegeket vagy egyedeket kedvezményeznek, hanem az intézkedések terhét a közteherviselés és az egyenlő elbírálás alkotmányos szempontjai szerint mindenkor a kedvezményezettel kell, legalábbis a juttatás értékéig, viseltetni. (Dr. Zlinszky János alkotmánybíró különvéleménye az 57/1994. (XI. 17.) AB határozat mellett.)

A vizsgált jogszabály
A lakáscélú állami támogatásokról szóló 12/2001. (I. 31.) Korm. rendelet
5. § (1) Állami támogatásként lakásépítési (-vásárlási) kedvezmény (a továbbiakban: kedvezmény) illeti meg az igénylőt a vele közös háztartásban élő, általa eltartott és a felépített, illetőleg megvásárolt lakásba vele együtt beköltöző gyermeke és más eltartott családtagja után az építési költség (vételár) megfizetéséhez.
(2) A kedvezmény a következő célokra nyújtható:
a) új lakás felépítése, a családi vagy ikerház emeletráépítésnek nem minősülő tetőtér-beépítésének a kivételével,
b) az értékesítés céljára újonnan felépített és felépíttetett lakás megvásárlása,
c) olyan építési munkákra, amelyek eredményeképpen ötven százalékot elérő arányban az igénylő tulajdonában lévő lakása, az épület alapterületének növelésével legalább egy lakószobával bővül,
ca) bármely építtető esetében, illetőleg
cb) két vagy több gyermeket eltartó építtető esetében, ideértve az új lakás építésének nem minősülő tetőtérbeépítést is,
d) a három vagy több gyermeket eltartók vagy együtt költöző eltartott gyermekeik 2001. augusztus 1-jén már tulajdonában lévő lakás értékesítése, és helyette nagyobb hasznos alapterületű és legalább egy lakószobával több szobaszámú, továbbá legalább komfortos lakás vásárlása esetén, ez utóbbi lakóingatlan megvásárlásához, ha az értékesített lakás az eltartóknak és együtt költöző eltartott gyermekeiknek együttesen legalább 50%-os arányú tulajdonában állt, továbbá, ha az értékesített lakás eladási árának az azt terhelő, visszafizetett önkormányzati, illetőleg munkáltatói támogatással, valamint lakáscélú hitelintézeti kölcsönnel csökkentett összegét a vásárlásra fordítják. A kedvezmény igénybevételével megvásárolt lakóingatlanban az eltartók és együtt költöző eltartott gyermekeik tulajdoni hányada nem lehet kevesebb mint az értékesített lakásban volt.

A vizsgálat megállapításai
A panaszosok számára adott banki tájékoztatás feltehetően azért hangsúlyozta az újonnan épülő tetőtéri lakás önálló forgalomképtelenségét, mert a családi ház - amelynek a tetőterét be kívánják építeni - nem az igénylő házaspár, hanem azok szülei tulajdonában áll.
A Kormányrendelet a három gyermeket nevelők számára több kedvezményt is biztosít, így olyat is, amikor a támogatást a saját tulajdonukban lévő lakás bővítésére, tetőtér beépítésére is felhasználhatják, addig ezt a támogatást nem igényelhetik azok, akiknek korábban nem volt saját tulajdonuk, és a tetőtérbeépítéssel a szülőkkel közös tulajdonú ingatlan jönne létre.
A jogszabály ellentmondásosságát fokozza, hogy miközben a tetőtér ilyen beépítéséhez a bankok biztosítják a hitel felvételének lehetőségét, az állami támogatások kifizetésére a kiemelten támogatott három, vagy több gyermeket nevelő családok számára nincs lehetőség.
Ennek kiküszöbölésére alkalmas lehet – egyebek mellett – a következő módosítás is:  Amennyiben a lakáscélú állami támogatásokról szóló 12/2001. (I. 31.) Korm. rendelet 5. § (2) c) pontjában foglalt azon kitételt, miszerint „olyan építési munkákra, amelyek eredményeképpen ötven százalékot elérő arányban az igénylő tulajdonában lévő lakása, az épület alapterületének növelésével legalább egy lakószobával bővül,” kiegészítené az alábbi mondatrésszel: „továbbá, ha a bővítéssel, tetőtérbeépítéssel megnövelt alapterületű közös tulajdonú lakás ötven százalékot elérő arányban az igénylők tulajdonába kerül, feltéve, ha ahhoz a közös tulajdonú részek valamennyi tulajdonosa hozzájárul.”

Ajánlás
Tekintettel arra, hogy a hivatkozott jogszabály által alkalmazott korlátozások alkalmasak a jogállamiság elvéből következő jogbiztonsághoz, a jogi normák kiszámíthatóságának követelményéhez fűződő állampolgári jogokkal kapcsolatos visszásság előidézésére, ezért a korábbi ajánlásomat kiegészítve, felkérem a miniszterelnököt, hogy fontolja meg a lakáscélú állami támogatásokról szóló 12/2001. (I. 31.) Korm. rendelet tervezett módosítása során az e jelentésben feltárt visszásság rendezésének a lehetőségét is.

Budapest, 2005. szeptember 12.

Lenkovics Barnabás sk.