Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 4387/2005. számú ügyben 

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
Az eljárás megindulása
A panaszos a hivatalunkhoz érkezett beadványában a kaposvári Zita Gyermekotthonban uralkodó állapotokat és az intézmény igazgatójának vezetési stílusát sérelmezte. Konkrét sérelmek a következők voltak:
1./ A gyermekek zsebpénzüket nem havi rendszerességgel kapják, annak egy részét ruházkodásra kell fordítaniuk. Előfordult, hogy a gyermek zsebpénzét a szülő vette fel. 
2./ A dolgozók nem kapnak délutáni és éjszakai pótlékot, ünnepeken nem részesülnek megfelelő juttatásban. Az intézmény nem térít útiköltséget a helyettesítő dolgozónak, ha a helyettesítés más településen lévő lakásotthonban történik. 
3./ Az igazgatói álláshely betöltésére nem írnak ki ötévenként pályázatot.
4./ A bárdudvari anya-baba lakásotthonban az anyák a zsebpénzükből veszik meg a tisztálkodási szereket. A csecsemők nem mindig kapják meg az életkoruknak megfelelő egészséges élelmiszert. 
5./ Az igazgatónő saját szőlőjében dolgoztatja a gondozottakat, az intézményben értékesíti saját termésű borát. 
6./ Az intézmény vezetője képtelen megfelelően kezelni a lakásotthonban rendszeresen felmerülő problémákat. Nem beszélget el a továbbtanulókkal a választott életpályáról. 
7./ Az intézményben nincs feltöltve az egészségügyi láda. 
8./ A csoportokban nem biztosítják a megfelelő dolgozói létszámot. 
9./ Az igazgatónő az egyik dolgozóval tanulmányi szerződést kötött, egyetemi felvételéhez –alaptalanul – öt év gyermekvédelmi gyakorlatot igazolt. 
A beadványban foglaltakkal kapcsolatban alkotmányos jogok sérelmének gyanúja merült fel, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdésének értelmében vizsgálatot indítottam. A Somogy Megyei Közigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatala (megyei gyámhivatal) vezetőjét felkérem, hogy a panaszban foglaltakat az érintett gyermekotthonban vizsgálja ki. A megyei gyámhivatal vezetője a vizsgálatba bevonta a Nemzeti Család-és Szociálpolitikai Intézetet (a továbbiakban: NCSSZI) és a Dél-dunántúli Regionális és Módszertani Gyermekotthont. A helyszínen vizsgálatot tartottak munkatársaim is. A munkaviszonnyal kapcsolatos panaszok vizsgálatára az intézményt fenntartó Somogy Megyei Önkormányzat Közgyűlésének elnökét kértem fel. A megyei önkormányzat revizora a gyermekek teljes körű ellátását és zsebpénzfolyósításának gyakorlatát vizsgálta. A gyermekotthonban vizsgálatot folytatott az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat Kaposvári Városi Intézete (ÁNTSZ).

A vizsgálat módszere
–	a gyermekotthon és a lakásotthonok helyszíni bejárása
–	a gondozottakkal való személyes beszélgetés, meghallgatás
–	az intézmény dolgozóinak meghallgatása
–	iratanyagok tanulmányozása
–	társhatóságoktól megkeresés útján való adatkérés, tájékozódás

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
15. § (1) A Magyar Köztársaság védi a házasság és a család intézményét.
16. § A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
70/B. § (3) Minden dolgozónak joga van olyan jövedelemhez, amely megfelel végzett munkája mennyiségének és minőségének.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
I.
1./ Zsebpénzellátás, a gondozottak ruházata
A Zita Gyermekotthonban a gyermekvédelmi gondoskodásban élők havi zsebpénzét  a gyermekek családi pótlékából fedezik. A gyermekotthon Szervezeti és Működési Szabályzata (SZMSZ), a Házirend melléklete és a Lakásotthonok és lakásotthoni csoportok működési rendje hiányos. Nem állapították meg korosztályonként a havi minimális zsebpénzellátás összegét, nem jelölték meg annak forrását, nem határozták meg nyilvántartásának, elszámolásának rendjét. A nevelők által vezetett zsebpénznyilvántartás nem egységes, két csoporté nehezen követhető, az átadás-átvétel dokumentálása hiányos. Több gyermek a zsebpénzét nem havi rendszerességgel, hanem 2-4, esetleg 8 havi zsebpénzt összevonva kapott meg.
A revizor megállapítása szerint összesen kétszer fordult elő, hogy a gondozottaknak a zsebpénzéből kellett ruhát vásárolniuk. Az egyik ok a gondozott szándékos károkozása (elhagyás miatt pótlás, a másik pedig olyan divatigény kielégítése volt, amelyet az intézmény költségvetése nem tett lehetővé). Ezen megállapításnak viszont ellentmond a gyermekotthon három gondozottjának a megyei gyámhivatal vezetője előtt tett azon nyilatkozata, hogy rendszeresen a zsebpénzükből kell ruhát vásárolniuk, mert az intézmény az alapvető ruházatot sem biztosítja számukra. A fiatalok a vizsgálat előtt kaptak 6-7000, illetve 10.000 forintot ruhavásárlásra, előtte nem. A személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 15/1998. (IV. 30.) NM rendelet (a továbbiakban: NM rendelet) szerinti kötelezően előírt ruhamennyiséggel a nyilatkozók nem rendelkeztek. Az otthon Tátika csoportjának ruhanyilvántartása szerint a csoportban élők sem kapták meg a jogszabályban előírt ruházatot.
A revizori vizsgálat szerint a 2005. évi zsebpénznyilvántartásokban két alkalommal regisztráltak szülőnek való kifizetést. 2005 áprilisában 500, júniusban 1000 forint összegben. 
Álláspontom szerint a korcsoportonként megállapított és havonta a gyermek rendelkezésére bocsátott zsebpénz célja, hogy a gyermek – a nevelését, gondozását ellátó felnőttek segítségével – megtanulja a pénzbeosztást. Ez a cél a Zita Gyermekotthonban azonban meghiúsult azzal, hogy még a korcsoportonként kötelezően folyósított zsebpénz összegét sem határozták meg. A hivatkozott NM rendelet szerint a gondozott gyermek a zsebpénze felhasználásáról maga dönt, abból akár ruhát, élelmiszert is vásárolhat. A jogszabályban előírt alapruházatot és élelmet azonban a szakellátásnak a jogszabályban előírtaknak megfelelően biztosítania kell. Ha a gyermek ezen felül valamilyen divatcikkre, különleges élelemre, édességre vágyik, azt természetesen fedezheti a zsebpénzéből. A nevelőnek a zsebpénznyilvántartásban csak azt kell regisztrálnia, hogy mennyi volt a gyermek havi bevétele, kiadása, egyenlege. A nyilvántartást a gyermeknek alá kell írnia. Azzal, hogy a gondozottak zsebpénzének mértékét az intézmény vezetője nem határozta meg és nem folyósította havonta, jogszabály szerinti felruházásukról nem gondoskodott, jogszabályban előírt kötelezettségét szegte meg.
Megállapítottam, hogy a Zita Gyermekotthon vezetőjének a zsebpénzfolyósítással, annak nyilvántartásával, a gondozottak ruházattal való ellátásával kapcsolatban kialakított és követett gyakorlata visszásságot okoz a gyermekeket az állam és a társadalom részéről megillető kiemelt védelemhez fűződő jogával összefüggésben, továbbá sérti a jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz való jog követelményét. Ugyanezen visszásságokat okozzák az SZMSZ-szel kapcsolatban feltárt hiányosságok is. 
Somogy Megye főjegyzője a helyszíni vizsgálat előzőekben leírt tapasztalatainak birtokában, a gyermekotthonban feltárt hiányosságok orvoslására, intézkedési tervet dolgozott ki. Az intézkedési terv szerint a Zita Gyermekotthon Szervezeti és Működési Szabályzata Házirend mellékletében és a lakásotthonok működési rendjében szabályozni kell a korosztályonkénti havi minimális zsebpénzellátás összegét, forrását, az elszámolás rendjét. Kötelező az átadás-átvétel pontos dokumentálása is. Ezek alapján a zsebpénz-ellátás szabályozására született a gyermekotthon 46/2006/IV. számú, 2006. február 16-án kelt igazgatói utasítás. Az tartalmazza a korcsoportonként járó havi zsebpénz összegét, annak igénylése és kifizetése módját. A zsebpénz kifizetéséről az igazgatói utasítás a következőképpen rendelkezik: „Akkor kerül kifizetésre, ha a Megyei Önkormányzat a fedezetet biztosítja, általában tárgyhó 25-éig…” Az igazgatói utasítás ezen, a zsebpénz kifizetésére vonatkozó rendelkezés kivételével nem kifogásolható. A fenntartó tájékoztatása szerint azonban a zsebpénz összegét a családi pótlék fedezi, nem pedig a fenntartó biztosítja. Somogy Megye főjegyzőjétől a gyermekek zsebpénzének fedezetéről pontos tájékoztatást kérek, az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján ajánlom, hogy a tájékoztatásnak megfelelően kezdeményezze az igazgatói utasítás pontosítását.
Az intézkedési terv kötelezte a vizsgált intézményt arra, hogy a lakásotthoni ellátáshoz az ellátmány biztosítása a törvényi előírásoknak megfelelően történjen, az elszámolás áttekinthető legyen. Tekintettel arra, hogy a gyermekotthon az igényelt ellátmány elszámolását 2006. január 1-jétől olyan adatlapon rögzíti, amelyen nyomon követhető az ellátottak és a felnőttek élelmezési normájára, a tisztítószerekre, ruházkodásra, szabadidős tevékenységre, anyagokra stb. igényelt és felhasznált összeg, vagyis saját hatáskörben a fenntartó intézkedett a hiányosságok megszüntetésére, e tekintetben ajánlást nem teszek.
2./ Műszakpótlékok, ünnepnapokon végzett munka után járó juttatások, útiköltség térítés
A fenntartó az intézmény költségvetéséből 2005. január 1-jétől 4mFt-ot elvont, ezért a Zita Gyermekotthonban módosították a munkarendet. A közalkalmazottak munkaidejét 2005 januárjától úgy osztják be, hogy a dolgozók vagy csak nappali, vagy csak délutáni, vagy éjszakai műszakban dolgoznak. A Munka Törvénykönyve szerint az állandó délutáni, illetve éjszakai műszakra beosztott munkavállaló műszakpótlékra nem jogosult. 
Megállapítottam, hogy a gyermekotthon műszakpótlékkal kapcsolatos eljárása a hatályos jogszabálynak megfelel, alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem okoz. 
A gyermekotthonban 2005. január 1-jétől valóban nem fizetik ki a munkaszüneti pótlékot, helyette szabadnapot adnak.
Megállapítottam, hogy a munkaszüneti napra járó bér szabadnappal való megváltása ellentétes a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény (Mt.) előírásával, továbbá sérti az elvégzett munka után a munkavállalót megillető jövedelem alkotmányos alapelvét.
Az intézkedési terv szerint „az intézmény költségvetése nem biztosít fedezetet a pótlék kifizetésére. A dolgozók aláírásukkal tudomásul vették, hogy a munkaszüneti napon végzett munkáért szabadnapot kapnak. Az intézményvezető a továbbiakban is harcol a pótlék fizetésére járó összegért a fenntartónál”. Ezen gyakorlat nem felel meg az Mt. 149. § (1) bekezdésében foglaltaknak, ezért az Obtv. 21 § (1) bekezdése alapján Somogy Megye Közgyűlése elnökénél kezdeményezem, hogy a munkaszüneti napra járó bért a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény előírásának megfelelően fizessék ki a munkavállalóknak.
A Zita Gyermekotthon 2005-ben csak az utógondozónak térítette meg a munkába járás utazási költségét. A nem kaposvári lakóhelyű, továbbá az olyan közalkalmazottak, akiknél a munkavégzés helye eltér lakóhelyüktől írásban nyilatkoztak arról, hogy a munkába járáshoz a munkáltatói hozzájárulást nem igényelnek, az utazási költségeket vállalják. A fenntartó megállapította, hogy az intézmény ezen gyakorlata jogszabálysértő, mert figyelmen kívül hagyja a munkába járással kapcsolatos utazási költségtérítésről szóló 78/1993. (V. 12.) Korm. rendelet előírásait. A rendelet hatálya a gyermekotthonra is kiterjed. A közalkalmazottak nyilatkozata, amellyel a költségtérítéshez való jogukról lemondtak (lemondatták őket?) semmis, a munkáltató köteles megtéríteni a rendeletben meghatározott díjat.
Megállapítottam, hogy a költségtérítés mellőzése jogszabálysértő, visszásságot okoz a jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben. 
Az intézkedési tervben a fenntartó saját hatáskörében kötelezte az igazgatót az utazási (kiküldetési) költségek megtérítésére. Az intézkedést elfogadtam, ajánlást nem teszek.
3./ Vezetői megbízás
A Somogy Megyei Önkormányzat 191/1992. (XII. 1.) Közgyűlési határozatával 1992. december 1-jei hatállyal határozatlan időre vezetői megbízást adott a gyermekotthon igazgatójának. A gyermekvédelmi intézményekben nem kötelező a vezetői megbízás pályáztatása és a vezető határozott időre szóló kinevezése sem. 
Előzőekre figyelemmel a gyermekotthon igazgatójának megbízásával kapcsolatban alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem tártam fel.
4./ A bárdudvarnoki baba-anyaotthonnal kapcsolatban felmerült problémák
A helyszíni vizsgálat során munkatársaim, a megyei gyámhivatal vezetője és a gyermekjogi képviselő részvételével elbeszélgettek az anyákkal, akik cáfolták, hogy a zsebpénzükből kell megvenniük a tisztálkodási szereket, pelenkákat, tápszereket. Nyilatkozatuk szerint a csecsemők megkapják az életkoruknak megfelelő egészséges élelmiszert is.
Ennek ellentmond viszont, a gyermekjogi képviselő elmondása, miszerint az anyák neki – négyszemközt – jelezték a szóban forgó sérelmeket. Az ÁNTSZ a gyermekek élelmezésével kapcsolatban nem tapasztalt rendellenességet.
Figyelemmel arra, hogy a helyszíni vizsgálat tapasztalatai és a gyermekjogi képviselő által elmondottak közötti  ellentmondás feloldására jogi eszközökkel nem rendelkezem, a panasz ezen részébent alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem állapítottam meg.
5./ A gondozottak dolgoztatása, borértékesítés
A megyei gyámhivatal vezetője megkereste a gyermekotthon egyik volt gondozottjának lakóhelye szerint illetékes körjegyzőt annak érdekében, hogy a volt gondozottat nyilatkoztassa arról, hogy dolgoztak-e az igazgatónő telkén, szőlőjében. A volt gondozott nyilatkozata szerint ő és egy – még ma is a gyermekotthonban élő – társa, emlékezete szerint 2004 nyarán egy hetet dolgoztak az igazgatónő balatoni telkén. Szőlőt metszettek és kiásták a garázs alapját. A munkavégzés nem volt kötelező, a fiatalok azt önként vállalták, egy heti munkájukért 5-5 ezer forintot kaptak. Az igazgatónőt is nyilatkoztatták ugyanezzel kapcsolatban. Ő sem tagadta, hogy két gyermeket levitt a balatoni nyaralójába. A gyerekek önként mentek, és „aki akart az néhány szem gyümölcsöt leszedett.”
A bor értékesítésével kapcsolatban egy, jelenleg az aszódi javítóintézetben tartózkodó fiatalember úgy emlékezett, hogy az igazgatónő bort vitt a gyermekotthonba, azt az egyik portás vásárolta meg. A fiatal megerősítette, azt is, hogy az igazgatónő 2004-ben 11 liter bort vitt be az intézménybe. A bort a porta melletti helyiségben helyezték el, ahonnan a gondozottak kb. 4 liter bort elvittek, azt megitták. Az igazgatónő – tudomásszerzést követően – jegyzőkönyvet vett fel az esetről, miután kiderült, hogy a fiatalok az ő borát itták meg a jegyzőkönyvet megsemmisítette. A gondozottak nyilatkoztak arról is, miszerint a bor beviteléről és értékesítéséről a nevelők is tudtak. A helyszíni vizsgálat során azonban a dolgozók azt állították, hogy az elmúlt években nem tapasztalták, hogy az igazgatónő bort vitt volna be az intézménybe értékesítés céljából. 
A szóban forgó nyilatkozatok közötti ellentmondás feloldására nincs lehetőségem, így a panasz ezen részében nem állapíthattam meg alkotmányos joggal összefüggő visszásságot.
6./ A lakásotthonban felmerülő problémák kezelése
A Zita Gyermekotthon engedélyezett férőhelyeinek száma 70 fő. Az intézmény igazgatója minden – a gyermekotthonban és a lakásotthonokban elhelyezett – gyermek gyámja. Az egy gyámra eső gyámoltak száma tehát jóval meghaladja az NM rendeletben előírt 40, illetve 48 fős létszámot. Ha a gyám – jelen esetben az intézmény igazgatója – a jogszabályban előírtnál több gyermek törvényes képviselője, vagyonkezelője, akkor egy-egy gyermekkel kapcsolatos teendőre kevesebb ideje jut, gyámoltjaival kevésbé tud személyes kapcsolatot kialakítani. A gondozott gyermekek érdekét az szolgálná, ha a velük napi kapcsolatban lévő szakmai vezetők látnák el a gyámi teendőket.
Álláspontom szerint az, hogy a vizsgált intézmény minden gondozottjának gyámja az intézmény vezetője, a gyermekek tulajdonhoz, továbbá kiemelt gondoskodáshoz fűződő joga sérelmének közvetlen veszélyét keletkezteti. Ezért a Zita Gyermekotthon igazgatójánál kezdeményezem, gondoskodjon arról, hogy a gyámsága alá tartozó gondozottak száma nem haladja meg az NM rendeltben előírt létszámot. 
Az intézményt fenntartó megyei önkormányzat vizsgálati anyaga azt tartalmazza, hogy a panaszosok nem nevezték meg, melyik lakásotthonban felmerülő probléma kezelését tartják elégtelennek. Tekintettel arra, hogy az intézmény Margaréta lakásotthonával szomszédos ingatlan tulajdonosa már többször jelezte a fenntartónak és a megyei gyámhivatalnak is, hogy a lakásotthonban élő gyermekek idős édesanyjával tiszteletlen hangon beszélnek, fenyegetőznek, a fenntartó vizsgálata erre is kiterjedt. Az ügyben érintett gyermekek elismerték, hogy a szomszéd által leírtak valósak. Az igazgató a problémát úgy próbálta meg kezelni, hogy a lakásotthon vezetését megerősítette, beszélt a gondozókkal, a gyermekekkel, a szomszédokkal. A helyzet azonban nem változott, ezért az igazgatónő kezdeményezte a legproblémásabb gyermekek gondozási helyének megváltoztatását.
A megyei gyámhivatal vezetője által rendelkezésemre bocsátott dokumentumok szerint az áthelyezésre javasolt négy gyermek közül egy testvérpár Ny. A. és Ny. G. átmeneti nevelésbevételének felülvizsgálata 2005. június 20-án volt. A gyámhivatal ekkor a gyermekek gondozási helyének változatlanul hagyása mellett átmeneti nevelésüket fenntartotta. A felülvizsgálat előtt a gyámhivatal tájékoztatást kért a gyermekek gyámjától (a gyermekotthon igazgatója), a Somogy Megyei Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálattól (TEGYESZ) és a gyermekjóléti szolgálattól. A gyermekek gondozási helyének megváltoztatását egyik megkeresett sem javasolta. A határozat indoklása szerint a gyermekek gondozási helyükön beilleszkedtek, az egyéni elhelyezési terv megváltoztatása nem indokolt. A kiskorúak is úgy nyilatkoztak, hogy gondozási helyük megfelelő. A gyermekotthon igazgatója 2005. június 16-ai keltezéssel a TEGYESZ-től – a megyei közgyűlés által jóváhagyott, megváltozott szakmai programra hivatkozva – kérte az említett öt gyermek másik lakásotthonba helyezését. Az igazgatónő 2005. július 5-én a TEGYESZ Megyei Gyermekvédelmi Szakértői Bizottságától speciális gyermekotthoni elhelyezése céljából Ny. G. szakértői vizsgálatát kérte. A Gyvt. szerint az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermek joga különösen, hogy állandóságot, érzelmi biztonságot nyújtó teljes körű ellátásban, gondozásban, megfelelő nevelésben, oktatásban részesüljön. Semmiképpen nem jelent állandóságot és érzelmi biztonságot, ha az éves felülvizsgálattal szinte egy időben a gyermek gyámja kezdeményezi a gondozási hely megváltoztatását, illetőleg speciális otthoni elhelyezését.
Az intézkedési terv szerint: „Az intézményvezető és a lakásotthon dolgozói által javasolt négy magatartászavaros gyermek szakértői vizsgálatát kezdeményezték, javasolták a gondozási hely megváltoztatását, melyet a Szakértői Bizottság nem tartott indokoltnak. A gyermekek magatartása, kezelhetősége nem javult, ezért folyamatosan jelzik a gondozási hely változásának szükségességét”. Ezen intézkedés megalapozottságát vitatom, ezért A Zita Gyermekotthon igazgatójánál az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem, hogy a problémát ne a gyermekek gondozási helyének megváltoztatásával, hanem pedagógiai módszerekkel próbálja megoldani.
7./ Egészségügyi ellátás
Az ÁNTSZ 2005. szeptember 14-én általános közegészségügyi vizsgálatot tartott a Zita Gyermekotthonban. A vizsgálat megállapította az egészségügyi ellátás hiányosságait, konkrétan azt, hogy a raktárhelyiségekben az élelmiszereket és a téli ruházatot egy légtérben tárolják, a lakásotthoni csoportokban nincs elsősegélynyújtó csomag, ételmintákat nem tesznek el. Az ÁNTSZ vizsgálata megállapította azt is, hogy a speciális csoport szobái szennyezettek, bútorzatuk elavult, hiányos. Az ÁNTSZ 3603-10/2005. számú, 2005. november 3-án kelt határozatával – teljesítési határidő tűzésével – kötelezte az intézmény igazgatóját a feltárt hiányosságok orvoslására.
Megállapítottam, hogy az ÁNTSZ által feltát hiányosságok a gondozottak lehető legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez fűződő joga sérelmének közvetlen veszélyét keletkeztették, a megtett intézkedésre tekintettel azonban ajánlást nem tettem.
8./ Személyi feltételek
A megyei gyámhivatal gyermekvédelmi szakreferense a gyermekotthon négy lakásotthoni csoportjának személyi feltételeit vizsgálta. Az intézmény igazgatójának személyi anyaga azonban az ellenőrzést végző szakreferens számára nem állt rendelkezésre. Az ellenőrzés során további egy közalkalmazott (beosztása, végzettsége nincs feltüntetve, vélelmezhetően az utógondozó) és az intézménnyel pszichológusi végzettség megszerzésére tanulmányi szerződést kötött fejlesztő pedagógusként alkalmazott dolgozó személyi anyaga sem volt hozzáférhető a szakreferens számára.
A gyermekotthoni csoportokban a szakmai munkakörben foglalkoztatott dolgozói létszámminimum 2005. október 1-jétől biztosított. Ekkor töltöttek be két nevelői és egy gyermekfelügyelői státuszt.
Az intézményben a helyszíni vizsgálat idején érvényben lévő munkarend szerint az éjszakai műszakban csak két gyermekfelügyelő dolgozott, két csoport felügyelet nélkül volt. Két csoportban a gyermekvédelmi asszisztensi munkakör nem volt betöltve. Az intézmény nem alkalmaz gyógypedagógust és/vagy fejlesztőpedagógust, pszichológust, nincs főállású családgondozó sem. Az NM rendelet 1. számú melléklete szerint a speciális ellátást igénylő gyermekeket ellátó intézményben kötelező gyógypedagógus, vagy fejlesztőpedagógus és pszichológus alkalmazása (1fő/3 csoport).
Megállapítottam, hogy a szakmai rendeletben meghatározott képesítésű szakemberek alkalmazásának mellőzése – különös tekintettel a speciális ellátást igénylő gondozottakra – visszásságot okozott a gyermekek lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogával összefüggésben. 
A megyei gyámhivatal a feltárt hiányosságok orvoslására – teljesítési határidő tűzésével – elrendelte, hogy a gyermekotthon működéséhez a személyi keretén belül biztosítani kell 1 fő pszichológust, vagy fejlesztőpedagógust, 1 fő főállású családgondozót, a Gyöngyvirág és Tátika csoportba gyermekvédelmi asszisztens munkakörbe ki kell nevezni a megfelelő iskolai végzettségű szakembert, az intézmény mind a négy csoportjában biztosítani kell az éjszakai felügyeletet. A megtett intézkedésre tekintettel a személyi feltételek biztosítása érdekében országgyűlési biztosi intézkedésre nem volt szükség.
9./ Tanulmányi szerződés
A fenntartó tájékoztatása szerint a Zita Gyermekotthon tanulmányi szerződést kötött J. E.-vel államilag is támogatott másoddiplomás képzésre, az intézmény számára munkakörileg fontos pszichológus végzettség megszerzésére. J. E. tanulmányait 2008-ban fejezi be, a szerződés értelmében 2012. december 31-ig köteles munkaviszonyát a gyermekotthonban fenntartani. A tandíj 1/3 részét a gyermekotthon, 1/3 részét a minisztérium, 1/3 részét a munkavállaló fizeti. 
A rendelkezésemre álló dokumentumok szerint az intézmény igazgatója 2004. november 12-én aláírásával és a gyermekotthon bélyegzőlenyomatával ellátott igazolást adott ki arról, hogy J. E.-nek öt év folyamatos gyermekvédelmi gyakorlatot van, melyet megküldött a Károli Gáspár Református Egyetem Pszichológiai Tanszékének. A kaposvári II. Rákóczi Ferenc Általános Iskola igazgatója 2005. november 17-én kelt levelében a megyei gyámhivatal vezetőjét arról tájékoztatta, hogy J. E. 2003. 09. 01-től 2005. 01. 10.-ig pedagógusként dolgozott az iskolában. J. E.-nek az iskola volt az első munkahelye.
Megállapítottam, hogy az intézmény igazgatója a fiktív munkáltatói igazolás kiállításával visszásságot okozott a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonság, ezen belül a tisztességes eljárás követelményével.

II.
A helyszíni bejárás tapasztalatai, az NCSSZI és a megyei gyámhivatal által rendelkezésemre bocsátott vizsgálati anyagok megállapításai alapján szükségesnek tartottam az intézmény működésének teljes vizsgálatát a gyermekek alkotmányos jogai érvényesülése szempontjából.
1./ A gyermekotthon működési engedélye
A Zita Gyermekotthon a Somogy Megyei Önkormányzat által fenntartott 40 fős gyermekotthon, melyhez három lakásotthon tartozik. A megyei gyámhivatal 24/2004. számú határozott időre (2005. december 31.) kiadott működési engedélye szerint a gyermekotthon két csoportjában speciális ellátást nyújtanak speciális szükségletű fiatalok részére. Az intézményt fenntartó Somogy Megyei Önkormányzat Közgyűlése 59/2005. (VI. 22.) KH. 1. pontjában jóváhagyta az intézmény alapító okiratát. Az alapító okirat szerint a Zita Gyermekotthon speciális gyermekotthon, ahol 16 férőhelyen diszociális, 8 férőhelyen pszichés tüneteket mutató és 8 férőhelyen pszichoaktív szerekkel küzdő fiúk ellátását kell biztosítani. A vizsgálat idején az intézményben mindössze egy speciális (Mákvirág) csoport működött. 
Az intézmény – a tárgyi és személyi feltételek hiányossága miatt – 2005. december 31.-éig – határozott idejű működési engedéllyel rendelkezett. A megyei gyámhivatal – figyelemmel arra, hogy a Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló 2005. évi CLIII. törvény 104. §-ának (2) bekezdése szerint a gyermekotthonok átalakításáról 2007. december 31.-éig kell gondoskodni – a fenntartó kérésére az ellátás biztosítása érdekében a gyermekotthon működési engedélyét 5-40-9/2005. számú, 2005. december 30-án kelt határozatával 2007. december 31. napjáig meghosszabbította. A megyei gyámhivatal a gyermekotthon működési engedélyét meghosszabbító, 5-40-9/2005. számú határozatában felhívta a fenntartó figyelmét arra is, hogy a gyermekotthon alaptevékenységét az Alapító okiratban foglaltak szerint kell kialakítania.
2./ A gyermekotthon szervezeti és működési szabályzata
A gyermekotthon szervezeti és működési szabályzata (SZMSZ) 1999-ben készült, az a gyermeklétszámot nem tartalmazza. A gondozási-nevelési részleg feladatai között szerepel, hogy a „gyermekek elhelyezése heterogén összetételű, széles korhatárú, koedukált csoportokban történik”. 
A gyermekotthonban a vizsgálat idején négy csoport működött. (Gyöngyvirág – 12 fős vegyes – csoport, Tátika – 13 fős leány – csoport, Zöldsasok – 13 fős fiú – csoport, Mákvirág – 11 fős fiú – speciális csoport) A gyermekotthonban elhelyezettek létszáma tehát 49 volt, ami meghaladta a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvényben (Gyvt.) engedélyezett létszámot. Ezt a problémát megoldotta, hogy 2006. január 15-én újra megnyílt a gyermekotthon Vadrózsa lakásotthona. 
A speciális csoport kivételével – ahol jogszabály szerint csak azonos nemű gyermekek helyezhetők el – a csoportokat koedukáltan kell kialakítani. Ez az otthonban nem teljesült annak ellenére, hogy a Gyvt.-ben megfogalmazott célok között szerepel, hogy a gyermekek gondozását, nevelését a lakásotthonokban és a gyermekotthon lakásotthoni csoportjában is családias körülmények között kell biztosítani. Életszerűtlen, ha a csoportokban csak azonos nemű gyermekeket helyeznek el.
Az SZMSZ szerint a gyermekotthonban gyermekorvosi és ápolónői státusz van rendszeresítve. Ezzel szemben a gyermekorvos házi gyerekorvosként látja el a feladatot, a gyermekotthonba nem jár, az ápolónői státusz nincs betöltve. Az SZMSZ mentálhigiénés munkakört és ellátást is említ, ilyen munkakör azonban nincs az intézményben. Az SZMSZ – a gazdaságvezető mellett – említést tesz az élelmezésvezetőről is. Ilyen munkakör – tekintettel arra, hogy a központi konyha megszűnt, a lakásotthoni csoportokban maguknak főznek – nincs, viszont a gazdasági vezető mellett többen dolgoznak, akiknek státuszát, feladatát az SZMSZ meg sem említi.
Az SZMSZ szól a növendékek képviseletéről, a szakmai program pedig a gyermekönkormányzatról. Nem egyértelmű viszont, hogy a két fogalom ugyanazt takarja-e, illetve működik-e egyáltalán gyermekönkormányzat a vizsgált intézményben. 
Összességében megállapítottam, hogy az 1999-ben készült SZMSZ nem követte a gyermekotthonban időközben bekövetkezett változásokat. A feltárt hiányosságok a jogállamiságból eredő jogbiztonság követelményével, továbbá a gyermekek kiemelt védelmével összefüggésben visszásságot okoznak.
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján a gyermekotthon igazgatójánál kezdeményezem, hogy gondoskodjon az intézmény SZMSZ-ének tényleges állapotoknak megfelelő átdolgozásáról, a csoportok koedukálttá tételéről.
3./ A házirend
A házirend szövege a gyermekek számára érthető, szemlélete gyermekközpontú, tartalma egyes részekben azonban vitatható. Például büntetésből a gyermek kimenőjét nem lehet megvonni, legfeljebb korlátozni. Nem értelmezhető, hogy miért számít büntetésnek, ha az utógondozói ellátásban részesülő albérletbe kerül. A 18. életévüket betöltött, de még szakellátásban részesülő fiatal felnőttek esetében éppen az a cél, hogy minél előbb alkalmassá váljanak az önálló életvitelre. Ha a házirend a gondozottnak azt sugallja, hogy az önállósodás büntetés, akkor ez ellentmond az említett szakmai célnak. A gyermek gondozási helyének magatartási okokból való megváltoztatása ugyancsak nem a gyermek érdekét, hanem az intézmény kényelmét szolgálja. A Gyvt. 83. § (3) és (4) bekezdése pontosan rögzíti, hogy mely esetekben kerülhet sor, a gyermek gondozási helyének megváltoztatására, melynek figyelmen kívül hagyása a gondozottak lehető legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez fűződő jogát közvetlenül veszélyezteti. 
4./ A gyermekek elhelyezése, tárgyi feltételek
A Zita Gyermekotthon négy lakásotthoni csoportjából hármat újítottak fel. A csoportokon belül háromszor négyágyas szobák vannak, ezen kívül egy nappali, konyha és étkező, tanulószoba, amelyet nevelői szobának is használnak. A fürdőszobákban zuhanyozási lehetőség van, itt lehet mosni. Csoportonként három WC áll rendelkezésre. Minden csoport rendelkezik egy raktárhelyiséggel.
A lakószobákban a szekrények nem zárhatóak. Nem erősíti a családias légkört, hogy a gyermekek íróasztalait a tanulószobában és nem a lakószobákban helyezték el. A nappali szobákból hiányoznak a csoport által közösen használható, változatos játékok. A gyermekotthonban nincs a gyermekek hozzátartozóinak fogadására alkalmas helyiség kialakítva.
Megállapítottam, hogy a zárható szekrények hiánya a gyermekek tulajdonhoz való alkotmányos jogával összefüggő visszásságot okoz. A látogatók fogadására alkalmas szoba hiányával pedig sérül a gondozottak családi kapcsolathoz való joga.
5./ Dokumentáció
Az NCSSZI munkatársai által megtekintett iratanyagok között egyikben sem volt a TEGYESZ által elkészített egyéni elhelyezési javaslat és egyéni gondozási terv. Ezek az adatlapok alapvető információkat tartalmaznak a gyermekekről a velük foglalkozó szakember számára, hiányuk gátolja nevelésük tervezhetőségét. Az éves felülvizsgálathoz a helyzetértékelést kitöltik, de azt a gyermekekkel nem beszélik meg, nem íratják alá velük. A helyzetértékelések általában nem tartalmaznak konkrét információt a gyermekekről, csak az átmeneti nevelés fenntartására vonatkozó javaslatot.
Megállapítottam, hogy a gondozott gyermekek kiemelt védelemhez fűződő jogát sérti, hogy gondozásuk, nevelésük folyamata tervezetlen, ad hoc jellegű. 
6./ A szabadidő eltöltése
A gyermekotthon csoportjaiban a csoportvezető nevelő felelős a szabadidős programok szervezéséért. Anyagi okok miatt 2005 nyarán a gyermekeket nem vitték nyaralni, táborozni. A csoportok az ellátmányból egy-egy napra tudták elmenni kirándulni. A városi programok közül csak azokon tudnak rész venni, amelyek ingyenesek. A gyermekotthonban van könyvtár, de működése a vizsgálat idején szünetelt. Az otthont kert veszi körül, de az elhanyagolt, valószínűleg nem használhatják a gyermekek.  A játszótéri eszközök elavultak, használhatatlanok.  A gyermekotthonban nincsenek a gyermekek számára hasznos időtöltésre alkalmas eszközök. Sportolásra az épületen belül alakítottak ki egy edzőtermet, ahol néhány – főként a nagyobb fiúk számára használható – sporteszköz található. Az edzőterem felszerelése hiányos, azt a kisebbek nem tudják igénybe venni. Az edzőtermet csak felnőtt felügyeletével lehet használni, de arról a növendékek nem kapnak tájékoztatást, hogy mikor és kinek a felügyeletével sportolhatnak.
A csoportvezetők a hétvégekre sem terveznek programot, a gyermekeket nem viszik színházba, moziba, uszodába. Programok hiányában a gyermekek szabadidejüket is a gyermekotthonban töltik. A gyermekotthon nem élt a szabadidő eltöltését segítendő pályázati lehetőségekkel. Ha a gyermekek szabadidejét a nevelők terveznék, azt értelmes, koruknak megfelelő tevékenységgel töltenék el, feltehetőleg csökkennének a gondozottak magatartási problémái.
Megállapítottam, hogy a szabadidő teljes szervezetlenségével sérül a gyermekek lehető legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez fűződő joga.
7./ A speciális ellátás, továbbtanulás a speciális csoportban
A speciális csoport szakmai programját a megyei önkormányzat Egészségügyi és Szociális Bizottsága 40/2004. (X. 3.) számú határozatával hagyta jóvá. A csoportot az intézmény alagsorában helyezték el. A szobák sötétek, ridegek, barátságtalanok. A bútorzat régi, rosszállapotú. A szobákat, a vizesblokkok felújításáról nem gondoskodtak.  A csoport televíziója hónapok óta rossz. Nincs rádió, újság, a fiatalok szabadideje teljesen szervezetlen.  A gondozottak úgy nyilatkoztak, hogy ebben a csoportban semmit nem tudnak kezdeni magukkal, szabadidejüket a városban töltik, sokszor éjszakára is kimaradnak, megszöknek. A szökéseket azzal próbálják az intézmény dolgozói megakadályozni, hogy éjszakára bezárják az ajtón lévő rácsot. Az intézmény dolgozói ezt cáfolták. A csoportnapló 2005. február 8-án kelt bejegyzése azonban a gyermekek állításait támasztotta alá: „….Amíg meghallgattam a gyerekeket Csaba kiszökött. Saját lakatommal és a portáról kért lánccal zártam be őket (kb. 20.55)…”Ezen bejegyzést az állandó éjszakai műszakra beosztott gyermekfelügyelő írta.
A Zita Gyermekotthon az Ifjúsági, Szociális és Esélyegyenlőségi Minisztérium (ICSSZEM) által  2003-ban „Gyermekvédelmi Szakellátások fejlesztésére” kiírt pályázatán speciális gyermekotthon létesítésére 4,5 millió forint támogatásban részesült. A gyermekotthon ugyanebben az évben egy másik pályázaton, amelyet a minisztérium „a nagy létszámú gyermekotthonok kiváltása lakásotthonokkal, vagy belső korszerűsítéssel, illetve lakásotthonok létesítése” tárgyában írt ki, ugyancsak 4,5 millió forintot nyert. Mindkét pályázat teljesítési határideje 2004. június 30-a volt. Az ICSSZEM tájékoztatása szerint az intézmény igazgatója 2004. június 30-án a pályázati támogatások felhasználásáról programonként külön – külön adatlapon számolt be. A pénzügyi elszámolás – arra való hivatkozással, hogy a speciális és a lakásotthoni csoport kialakítása azonos időben, egy vállalkozó megbízásával történt, így a munkafolyamatok szétválasztásra nem volt lehetőség, emiatt a számlákat sem külön állították ki – összevont számlákkal történt. A pályázati pénzek felhasználását a minisztérium az NCSSZI bevonásával végzi. A Zita Gyermekotthon pénzügyi beszámolójának vizsgálata csak részben fejeződött be. Tekintettel arra, hogy az ellenőrzés több hiányosságot tapasztalt, felszólították az intézmény igazgatóját a hiányosságok pótlására. 
Az ICSSZEM Gyermek-és Ifjúságvédelmi Főosztályának munkatársa az intézményben 2006. január 26-án helyszíni vizsgálatot tartott. Megállapította, hogy a Zita Gyermekotthon a támogatási szerződésben foglalt kötelezettségeit nem teljesítette, a speciális csoport kialakítására nyert összegből részben nem speciális csoportot működtet. 
A speciális csoport vezetője 2005 szeptemberétől dolgozik ebben a csoportban. Tájékoztatása szerint sem ő, sem a munkatársai ne kaptak szakmai felkészítést mielőtt a speciális csoportba kerültek dolgozni. A speciális csoportban a vizsgálat idején két nevelő (óvodapedagógus és pedagógus végzettségű), egy gyermekvédelmi asszisztens, és három gyermekfelügyelő dolgozott (egyikük csecsemő és gyermekápoló végzettségű, ketten szakmunkások és OKJ gyermek-és ifjúsági felügyelő II. képesítésű). A gyermekfelügyelők átképzésük előtt az intézmény konyháján dolgoztak. A beadványban foglalt konkrét panaszok vizsgálati tapasztalatainak összegzésekor (I/8. pont, Személyi feltételek) már utaltam arra, hogy a jogszabályi előírásokat figyelmen kívül hagyva, a speciális csoportban nem alkalmaznak gyógy- vagy fejlesztőpedagógust, pszichológust. A speciális csoportban elhelyezettek egyéni gondozási-nevelési tervének elkészítését elkezdték, de a fiatalok „együttműködésének hiányában” azt nem fejezték be. 
A helyszíni vizsgálat során tapasztaltak szerint a speciális csoportban elhelyezett gondozottak semmilyen segítséget nem kapnak problémáik megoldásához. Az intézményben „elvetemültként” kezelik és olykor így is emlegetik őket. Ilyen szemlélet mellett a csoport tagjai valóban nem kívánnak együttműködni az intézmény dolgozóival, magatartásuk ellenálló, dacos, szándékosan provokálják a felnőtteket.
A speciális otthonba, vagy a gyermekotthon speciális csoportjába csak súlyos pszichés vagy disszociális tüneteket mutató, illetve pszichoaktív szerekkel küzdő gyermek helyezhető el. A speciális csoport feladatkörébe tartozik a gyermekekről való gondoskodás, szocializáció és reszocializáció, valamint habilitációt és rehabilitációt. Ehhez szakemberekre – pszichológusra, esetleg pszichiáterre, fejlesztőpedagógusra, gyógypedagógusra – van szükség. Szakemberek hiányában a speciális ellátás csak formális, csupán a fiatalok megőrzését látja el az intézmény. A Zita Gyerekotthonban ezt még lakat használatával is tetézik. A speciális csoportba 2004 folyamán 10. életévét be nem töltött gyermeket is helyeztek el, ami sérti az NM. rendelet 126. § (1) bekezdését, melynek értelmében speciális gyermekotthonba (csoportba) még a 10. életévét betöltött gyermek is csak kivételesen helyezhető.
Megállapítottam, hogy az intézmény speciális csoportja nem a megyei önkormányzat Egészségügyi és Szociális Bizottsága által jóváhagyott szakmai program szerint működik, a gondozottak elhelyezése, gondozása, nevelése nem a jogszabályban rögzítettek szerint történik, ami sérti a jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság követelményét.
A speciális csoportban elhelyezett gondozottak továbbtanulásával kapcsolatban az egyik fiatal 2005. október 12-én a megyei gyámhivatalban úgy nyilatkozott, hogy az igazgatónő beiskolázásuk előtt nem beszélgetett el velük, véleményüket nem kérte ki, önkényesen döntött továbbtanulásukról. A gyermekotthon több érintett, volt gondozottja hasonló tartalmú írásbeli nyilatkozatott tett.
A fenntartó a speciális csoportba helyezett gondozottak továbbtanulásáról így foglalt állást: „A speciális csoportban elhelyezett gyermekek a város összes iskolájából el lettek utasítva magatartásuk miatt. Nagy részük tankötelezettséget csak magántanulóként teljesíthetné. Ehhez is szükséges lenne a foglalkozásokon való részvétel, tanulás. Ezek a neveltek gyakran megszöknek, csavarognak, így évről évre osztályismétlőkké válnak. Milyen terveik lehetnek a továbbtanulással kapcsolatban? A középiskolák többsége az igazolatlan mulasztások, fegyelmi problémák, osztályismétlések miatt nem fogadja a tanulókat. Egy-két iskola megpróbálkozik velük, de legtöbbször sikertelenül.”  
A főjegyző a gondozottak továbbtanulásával kapcsolatban mindössze arról tájékoztatott, hogy még az általános iskolát el nem végzett speciális szükségletű fiatalokat is beiskolázták a kaposvári Kinizsi Pál Élelmiszeripari Szakközépiskolába. „Közülük – két fő kivételével – egyik sem az iskola tanulója már. Magatartási problémák, igazolatlan hiányzások miatt kizárták őket. Ezt alátámasztja, hogy mindegyiküknek volt már rendőrségi ügye”. A probléma megoldására vonatkozó elképzelésről azonban a főjegyző nem tudott beszámolni.
Megállapítottam, hogy a gyermekotthon a speciális ellátást igénylő gondozottak elhelyezésével, továbbtanulásával kapcsolatos „ötletszerű”, következetlen, a kiskorúak érdekeit és a szakmai szempontokat figyelmen hagyó eljárása súlyosan sérti a gyermekek kiemelt védelemhez fűződő alkotmányos jogát
Összességében megállapítottam, hogy a Zita Gyermekotthon tevékenysége, feladatának teljesítése alacsony színvonalú, működése – különös tekintettel a speciális ellátást igénylő gondozottak vonatkozásában – súlyosan sérti a gyermekek kiemelt védelemhez és lehető legmagasabb szintű testi, lelki egészséghez fűződő jogát.
8./ Fenntartói ellenőrzések teljesítése
A Gyvt. 104. § (1) bekezdése e./ pontja értelmében az intézmény fenntartója „ellenőrzi és évente egy alkalommal értékeli a szakmai munka eredményességét, a szakmai program végrehajtását, valamint a gazdálkodás szabályszerűségét és hatékonyságát”. Az intézményt fenntartó Somogy Megyei Önkormányzat 2004-ben a gyermekotthonban nem teljesítette ellenőrzési kötelezettségét, így természetszerűleg elmaradt az intézmény munkájának ellenőrzése is. 
Megállapítottam, hogy a fenntartói ellenőrzés elmulasztása önmagában a gyermekek kiemelt védelemhez fűződő jogával összefüggő visszásságot okozott. 

III.
Összegzés, ajánlások
A Somogy Megyei Közigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatala a Zita Gyermekotthon működési engedélyét ellátási érdekből – tekintettel arra, hogy a gondozottak elhelyezéséről nem tudnak más módon gondoskodni – 2007. december 31. napjáig meghosszabbította. A megyei gyámhivatal a határozatban felhívta az intézményt fenntartó Somogy Megyei Önkormányzat figyelmét, hogy a gyermekotthon alaptevékenységét az Alapító okiratban foglaltak szerint (speciális gyermekotthon), valamint az egy csoportban elhelyezett gyermekek létszámát a hatályos jogszabályok szerint kell kialakítania.
A megyei gyámhivatal a gyermekotthonban feltárt hiányosságokról hibajegyzéket készített, azok orvoslására – határidő tűzéssel – indítványokat, javaslatokat tett. 
A megtett intézkedésre való tekintettel a Somogy Megyei Közigazgatási Hivatal Megyei Szociális és Gyámhivatalának ajánlást nem teszek, de az Obtv. 17. § (1) bekezdése alapján felkérem a gyámhivatal vezetőjét, hogy a gyermekotthon működése során feltárt visszásságok orvoslására tett indítványai és javaslatai megvalósulásáról szíveskedjék tájékoztatni.
Az Ifjúsági, Családügyi, Szociális és Esélyegyenlőségi Minisztérium Gyermek és Ifjúságvédelmi Főosztálya az intézményt fenntartó Somogy Megyei Önkormányzat képviselő-testületétől tájékoztatást kért arról, hogy mi volt az oka annak, hogy a gyermekotthon a támogatási szerződésben foglalt kötelezettségének nem tett eleget. Ugyancsak az Obtv. 17. § (1) bekezdése alapján kérem a közgyűlés elnökét, hogy a szóban forgó, a minisztériumnak adandó tájékoztatást részemre is küldje meg.
Az Obtv. 17. § (1) bekezdése alapján az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat Kaposvári Városi Intézetének tiszti főorvosától tájékoztatást kérek az egészségügyi hiányosságok orvoslására tett intézkedései teljesítéséről.
Somogy Megye főjegyzője a Zita Gyermekotthonban feltárt hiányosságok pótlására intézkedési tervet készített, az azonban csak részben alkalmas az otthon törvényes működésének eléréséhez. Az intézkedési terv kiegészítésére vonatkozó – az Obtv. 20. § (1) és 21. (1) bekezdése alapján tett ajánlásomat, kezdeményezésemet – a jelentés I. és II. részei tartalmazzák.
Végül az Obtv. 20. § (1) bekezdésben kapott felhatalmazásom alapján a Somogy Megyei Önkormányzat közgyűlése elnökének ajánlom:
Fontolja meg a Zita Gyermekotthon igazgatója vezetői megbízása felülvizsgálatát, végső esetben visszavonását. 
Gondoskodjon a házirend kifogásolt részeinek kijavításáról, a hiányos dokumentációk pótlásáról, a gyermekek megfelelő elhelyezéséről, a tárgyi és személyi feltételek jogszabály szerinti biztosításáról, a gondozottak szabadidejének szervezéséről és tervezéséről. A jövőben tegyen eleget a Gyvt. 104. § (1) bekezdés e) pontjában foglalt ellenőrzési kötelezettségének.
Az Obtv. 24. §-a alapján felkérem a Kaposvári Város Ügyészség vezető ügyészét, vizsgálja meg, hogy a Zita Gyermekotthon igazgatója által kiállított – az egyetemi tanulmányokat folytató munkavállalónak öt év gyermekvédelmi gyakorlatot igazoló – fiktív okirattal összefüggésben felmerül-e bűncselekmény elkövetésének gyanúja, és ennek megfelelően tegye meg a szükséges intézkedéseket.

Budapest, 2006. április 12.
Takács Albert sk.

Melléklet: Alkalmazott jogszabályok
1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
2. § (4) A családjából bármely okból kikerült gyermek biztonságát, korához és szükségleteihez igazodó gondozását, nevelését, egészséges személyiségfejlődését biztosítani kell.
8. § (1) A gyermeknek joga van a szabad véleménynyilvánításhoz, és ahhoz, hogy tájékoztatást kapjon jogairól, jogai érvényesítésének lehetőségeiről, továbbá ahhoz, hogy a személyét és vagyonát érintő minden kérdésben közvetlenül vagy más módon meghallgassák, és véleményét korára, egészségi állapotára és fejlettségi szintjére tekintettel figyelembe vegyék.
9. § (1) Az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermek joga különösen, hogy életkorához, egészségi állapotához, fejlettségéhez, valamint egyéb szükségleteihez igazodóan a) állandóságot, érzelmi biztonságot nyújtó teljes körű ellátásban, gondozásban, - nemzetiségi, etnikai és vallási hovatartozását figyelembe vevő - megfelelő nevelésben, oktatásban részesüljön,
11. § (1) A gyermeki jogok védelme minden olyan természetes és jogi személy kötelessége, aki a gyermek nevelésével, oktatásával, ellátásával, ügyeinek intézésével foglalkozik. (2) A gyermek alkotmányos jogainak védelmét az állampolgári jogok országgyűlési biztosa (a továbbiakban: biztos) a maga sajátos eszközeivel segíti, és ennek során a) a biztos feladata, hogy a gyermek alkotmányos jogait érintő - tudomására jutott - visszaéléseket kivizsgálja, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen, b)a biztos az a) pontban megnevezett intézkedéseiről évente beszámol az Országgyűlésnek.
45. § (1) A gyermekek átmeneti gondozása keretében a gyermek testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődését elősegítő, az életkorának, egészségi állapotának és egyéb szükségleteinek megfelelő étkeztetéséről, ruházattal való ellátásáról, mentálhigiénés és egészségügyi ellátásáról, gondozásáról, neveléséről, lakhatásáról (a továbbiakban: teljes körű ellátás) kell gondoskodni.
53. § (1) Otthont nyújtó ellátás keretében biztosítani kell az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti és a tartós nevelésbe vett gyermek számára a)a 45. § (1) bekezdése szerinti teljes körű ellátást, b) a családi környezetébe történő visszahelyezését előkészítő, családi kapcsolatainak ápolását segítő családgondozást, vagy ha ez nem lehetséges, az örökbefogadásának elősegítését, c) a családjába történő visszailleszkedéshez, önálló életének megkezdéséhez szükséges utógondozást. (2) Az otthont nyújtó ellátás keretében a) különleges ellátást kell biztosítani aa) a tartósan beteg, illetve fogyatékos, ab) a kora miatt sajátos szükségletekkel bíró három év alatti gyermek számára; b) speciális ellátást kell biztosítani ba) a súlyos személyiségfejlődési zavarokkal küzdő, illetve súlyos pszichotikus vagy neurotikus tüneteket mutató (a továbbiakban együtt: súlyos pszichés tüneteket mutató) gyermek, bb) a súlyos beilleszkedési zavarokat vagy súlyos antiszociális magatartást tanúsító gyermekkorú elkövető (a továbbiakban: súlyos disszociális tüneteket mutató) [a ba) és a bb) pont a továbbiakban együtt: súlyos pszichés vagy disszociális tüneteket mutató gyermek], bc) az alkohol, drog és egyéb pszichoaktív szerekkel küzdő (a továbbiakban: pszichoaktív szerekkel küzdő) gyermek számára. Az otthont nyújtó ellátás során a gyermekek helyzetét folyamatosan figyelemmel kell kísérni, illetve az e törvényben meghatározott megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottság véleménye alapján évente, a három éven aluli gyermek esetében félévente felül kell vizsgálni. (3) A speciális ellátás kiterjed a gyermek korához, állapotához és szükségleteihez igazodó oktatásra, szakképzésre, foglalkoztatásra, valamint ápolására, szocializációjára és reszocializációjára, továbbá habilitációs és rehabilitációs kezelésére is.
58. § (1) A speciális gyermekotthon vagy a gyermekotthon speciális csoportja az ideiglenes hatállyal elhelyezett, az átmeneti vagy tartós nevelésbe vett súlyos pszichés vagy disszociális tüneteket mutató, illetve pszichoaktív szerekkel küzdő gyermekeknek nyújt gondoskodást, szocializációt és reszocializációt, valamint habilitációt és rehabilitációt. (2) A speciális gyermekotthonban vagy a gyermekotthon speciális csoportjában a gyermek teljes körű ellátásának időtartama csak kivételesen indokolt esetben haladhatja meg a két évet. (3) A speciális gyermekotthon a szükséges személyi és tárgyi feltételek megléte esetén bentlakásos ellátás keretében végezheti a megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottság felkérésére a gyermek személyiségvizsgálatát. (4) A tartósan beteg, illetve fogyatékos, valamint kora miatt különleges ellátást igénylő gyermek gondozását, ellátását, habilitációját és rehabilitációját - a Kt. szerinti szakértői és rehabilitációs bizottság szakértői véleménye alapján - az erre a célra létrehozott különleges gyermekotthon vagy az átmeneti és tartós nevelésbe vett gyermek teljes körű ellátását nyújtó gyermekotthon vagy gyermekotthoni csoport biztosítja, feltéve, ha állapota nem indokolja az Szt. hatálya alá tartozó fogyatékosok vagy pszichiátriai betegek otthonában való elhelyezését, vagy az elhelyezés férőhely hiányában nem lehetséges.
59. § (1) A gyermekotthon legalább 12, de legfeljebb 40 - önálló lakóegységben elhelyezett - gyermek otthont nyújtó ellátását biztosítja. (2) A lakásotthon olyan gyermekotthon, amely legfeljebb 12 gyermek otthont nyújtó ellátását biztosítja önálló lakásban vagy családi házban, családias körülmények között. (3) A tartósan beteg, illetőleg fogyatékos, valamint kora miatt különleges ellátást igénylő gyermek, illetve a súlyos pszichés vagy disszociális tüneteket mutató, illetve pszichoaktív szerekkel küzdő gyermek speciális ellátását, gondozását, habilitációját és rehabilitációját biztosító gyermekotthonok eltérő csoportlétszámát külön jogszabály határozza meg. (4) Ha a gyermekotthon kizárólag a fiatal felnőttek teljes körű utógondozói ellátását biztosítja, a gyermekotthon utógondozó otthonként működik. (5) Ha a speciális gyermekotthon kizárólag speciális szükségletű gyermek vizsgálatát végzi bentlakásos ellátás formájában, a gyermekotthon vizsgálóotthonként is működhet.
15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről
74. § A szakellátás keretében az ideiglenes hatállyal elhelyezett, átmeneti vagy tartós nevelésbe vett gyermek (a továbbiakban: gondozott gyermek) számára biztosítani kell az otthont nyújtó ellátást, illetve a szakellátást más okból igénylő gyermek teljes körű ellátását, valamint a fiatal felnőtt utógondozói ellátását, gondoskodni kell továbbá a területi gyermekvédelmi szakszolgáltatásról.
75. § (1) Az otthont nyújtó ellátásban részesülő gondozott gyermek számára a) teljes körű ellátást [Gyvt. 45. § (1) bekezdés],
76. § (1) A gondozott gyermek számára naponta, az életkornak megfelelő, legalább ötszöri, legalább egy alkalommal meleg, az egészséges táplálkozás követelményének megfelelő étkezést kell biztosítani, a külön jogszabályban foglaltaknak megfelelően. (2) Ha a gondozott gyermek egészségi állapota indokolja, részére az orvos előírásainak megfelelő étkezést kell biztosítani.
77. § (1) A teljes körű ellátás részeként nyújtott ruházat gyermekenként legalább 6 váltás fehérneműt, valamint 3 váltás hálóruhát, továbbá az évszaknak megfelelő legalább 2 váltás hétköznapi (otthoni és utcai) felsőruhát és cipőt, valamint alkalmi és sportruházatot tartalmaz. (2)A ruházat tisztításáról, javításáról az ellátást nyújtó gondoskodik, amelybe olyan mértékben vonja be a gondozott gyermeket, amely életkorának megfelelően tőle elvárható. (3)Az ellátást nyújtó a gondozott gyermek szükségletei, valamint a ruházat elhasználódása szerint gondoskodik a ruházat beszerzéséről, illetve cseréjéről.
78. § A személyi higiéné biztosítása, valamint a textíliával való ellátás keretében gyermekenként biztosítani kell legalább a)a mindennapos tisztálkodáshoz, testápoláshoz szükséges feltételeket, tisztálkodási és testápolási szereket, valamint textíliákat b )a csecsemők és kisgyermekek ellátásához szükséges anyagokat, eszközöket, c)váltás ágyneműt.
79. § (1) Az iskolai oktatásban, szakképzésben részt vevő, felsőfokú tanulmányokat folytató gondozott gyermek számára biztosítani kell az első szakképzettség megszerzéséhez szükséges tandíjat, a tankönyveket, tanszereket és egyéb iskolai felszereléseket, valamint utazó- és kézitáskát, továbbá az iskolába járással kapcsolatban felmerülő költségeket. (2) A gondozott gyermek számára biztosítani kell a felzárkóztatás, illetve a tehetségfejlesztés költségeit. (3)A gondozott gyermek részére biztosítani kell olyan eszközöket - különösen jegyet, bérletet az utazáshoz, postai költségeket a levelezéshez és a telefonáláshoz -, amelyek segítségével hozzátartozóival, illetve a gyámságát ellátó személlyel kapcsolatot tarthat.
80. § (1) A gondozott gyermek szabadidejének hasznos eltöltése érdekében az ellátást nyújtó gondoskodik a kulturálódáshoz, játékhoz, sporthoz szükséges eszközökről. (2) Az ellátást nyújtó gondoskodik a szabadidős tevékenységekhez szükséges és indokolt költségekről.
81. § A különleges vagy speciális ellátásra szoruló gondozott gyermek számára a fejlődéséhez, illetve fejlesztéséhez, a gyógyulásához, rehabilitációjához, terápiájához szükséges és indokolt eszközök beszerzéséről a fenntartó gondoskodik.
82. § (1) A 3 éven felüli gondozott gyermeket személyes szükségleteinek kielégítésére - a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel - havonta zsebpénzzel kell ellátni. A zsebpénz havi összege nem lehet kevesebb az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének a) 5%-ánál a 3-10 éves, b) 13%-ánál a 10-14 éves, c) 18%-ánál a 14 év felettigyermek esetében. (2) A zsebpénznek az (1) bekezdésben meghatározott mértéken felüli összegét a gondozott gyermek szorgalma, magatartása figyelembevételével a) gyermekotthonban elhelyezetteknél a nevelő javaslatára az intézmény vezetője, b) nevelőszülőnél elhelyezettek esetében a nevelőszülő, havonta állapítja meg, és folyósítja. (3) A gondozási helyéről önkényesen eltávozott (szökött) gondozott gyermeket a szökés időtartama alatt zsebpénz nem illeti meg. (4) A gondozott gyermek zsebpénzéről nevelője, nevelőszülője a 3. számú mellékletben foglalt zsebpénznyilvántartást vezeti. (5) A gondozott gyermek a zsebpénze felhasználásáról maga dönt. (6) A fejlesztő felkészítésben való részvételre kötelezett, valamint a 3-6 éves korú gondozott gyermek részére a zsebpénz nem kerül kifizetésre, de biztosítani kell a személyre szóló felhasználását.
83. § (1) A gyámhivatal a nevelésbe vétel évenkénti - a három éven aluli gyermek esetében félévenkénti - felülvizsgálata során dönt az egyéni elhelyezési terv fenntartásáról vagy módosításáról, illetve a gyermek gondozási helyének esetleges megváltoztatásáról, melyhez szükség szerint kikéri a megyei, fővárosi gyermekvédelmi szakértői bizottság véleményét. (2) Az évenkénti felülvizsgálat célja annak megállapítása, hogy a gyermek egyéni szükségleteinek megfelelő-e az addig nyújtott ellátási forma, valamint az egyéni elhelyezési terv. (3) A gyámhivatal a gyermek gondozási helyét hivatalból vagy kérelemre megváltoztatja, ha a) azok a körülmények, amelyekre elhelyezési döntését alapozta később lényegesen megváltoztak, b) a kijelölt gondozási hely a gyermek érdekével ellentétes, c) a gyermekotthon telephelye vagy a nevelőszülő lakóhelye megváltozik,és ezért a gyermek nevelését az addigi ellátási formában már nem lehet, vagy megfelelő módon nem lehet biztosítani. A gyámhivatal a gondozási hely megváltoztatásáról soron kívül határoz. A határozat fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajthatóvá nyilvánítható. (4) A gyámhivatal a gyermek gondozási helyét azonnali hatállyal megváltoztatja, ha a gyermek érdekét korábbi gondozási helye súlyosan veszélyezteti.
85. § (5) Az ellátást nyújtó biztosítja a) gondozott gyermek környezetének állandóságát, b) a gondozott gyermek személyes tárgyainak elhelyezését, c) azt, hogy a gondozott gyermekről évente legalább egy alkalommal fénykép készüljön.
109. § (1) A gyermekotthon megszakítás nélküli munkarend szerint működő, bentlakásos gyermekintézmény, amely a) a gondozott gyermek számára alaptevékenységként biztosítja az otthont nyújtó ellátást a gyámhivatal által jóváhagyott egyéni elhelyezési terv és az általa készített egyéni gondozási-nevelési terv szerint,
124. § (1) A gyermekotthonnak legalább 12, de legfeljebb 40 fő ellátására alkalmasnak kell lennie. (2) A gyermekotthonban a gondozott gyermek nevelését, gondozását a szakmai programban meghatározott elvek szerint kialakított kisközösségekben (a továbbiakban: csoport) kell biztosítani. Egy csoportban legfeljebb 12 fő helyezhető el, kivéve a 126. § (5) bekezdésében, a 128. § (1) bekezdésében és a 128/A. § (2)-(4) bekezdésében foglalt eseteket. (3)A csoport kialakításánál figyelemmel kell lenni arra, hogy a csoportok nemek és életkorok szerint vegyes összetételűek legyenek, kivéve, ha ez nem szolgálja a gondozott gyermek egészséges személyiségfejlődését. Testvéreket csak kivételesen indokolt esetben lehet különböző csoportban elhelyezni. A kiskorú elhelyezését, valamint az utógondozói ellátásban részesülő szülők és gyermekük együttes elhelyezését - a 128. § (4) bekezdésének c) pontjában foglaltak figyelembevételével - erre a célra kialakított helyiségben kell biztosítani. (4) A csoport számára - a 128. § (2) bekezdésében meghatározott kivételekkel - önálló lakóteret kell biztosítani, amely hálószobákból, közös nappali szobából, konyha/étkezőből, valamint fürdőszobából és nemenkénti WC helyiségekből áll, továbbá a mindennapi életvitelhez szükséges bútorokkal, berendezési tárgyakkal, eszközökkel felszerelt. Egy hálószobában legfeljebb 4 gondozott gyermek helyezhető el. A minimálisan biztosítandó lakóterület-igényt a 6. számú melléklet tartalmazza. (5) A gondozott gyermek személyes használati tárgyait és ruházatát a csoport lakóterében, társaiétól elkülönítetten kell elhelyezni. (6) A több csoport elhelyezésére szolgáló gyermekotthonban ki kell alakítani a) sportolásra alkalmas termet, illetve udvart, b) látogatók fogadására alkalmas helyiséget, c) a terápiás célú foglalkozásokhoz (pszichológiai, gyógypedagógiai), korrepetáláshoz szükséges csoportszobát. (7) A gyermekotthoni csoportban a gondozott gyermekekkel foglalkozó munkatársak (nevelő, gyermekfelügyelő, gondozó) számára a csoport lakóteréhez kapcsolódó önálló helyiséget kell biztosítani, ahol a gyermekkel szükségessé váló egyéni beszélgetéseket lefolytathatja, adminisztrációs feladatait végezheti, és éjszaka tartózkodhat. (8) A befogadó gyermekotthonban a csoportok számától függetlenül ki kell alakítani a (6) bekezdés b) és c) pontjában megjelölt helyiségeket. A szakszolgálat keretében működő befogadó gyermekotthonban a csoport elhelyezésére szolgáló lakótérben nem kell konyhát/étkezőt kialakítani, amennyiben az elhelyezést biztosító épületben a gyermekek étkeztetése megoldható. (9) Az utógondozói ellátásban részesülő fiatal felnőtt számára külső férőhelyen biztosított lakhatás esetében a gyermekotthon, utógondozó otthon vezetője lakásbérleti szerződést köt az ingatlan tulajdonosával. A külső férőhelynek száraznak, világosnak, jól fűthetőnek kell lennie, és rendelkeznie kell a mindennapi életvitelhez szükséges alapvető berendezési, valamint használati tárgyakkal. A minimálisan biztosítandó lakóterület-igényt a 6. számú melléklet tartalmazza.
125. § (1) A lakásotthon olyan gyermekotthon, ahol önálló lakásban vagy családi házban történik a gondozott gyermek, fiatal felnőtt elhelyezése. (2) A lakásotthonban legfeljebb 12 gondozott gyermek, fiatal felnőtt helyezhető el. (3) A lakásotthonban a gyermekek elhelyezésére szolgáló lakótérre a 124. § (4) bekezdésében foglaltak, a munkatársak számára rendelkezésre álló önálló helyiségre a 124. § (7) bekezdésében foglaltak az irányadók.
126. § (1) A speciális gyermekotthon a szakellátás keretében a) a súlyos pszichés tüneteket mutató, b)a súlyos disszociális tüneteket mutató, c)a pszichoaktív szerekkel küzdő 12. életévét - kivételesen indokolt esetben 10. életévét - betöltött gondozott gyermek számára kötelezően ellátandó alapfeladatként a gyermek állapotához igazodó speciális ellátást biztosít. (2) A speciális gyermekotthonban legfeljebb 40 fő helyezhető el. (3) A speciális gyermekotthon vagy a gyermekotthon speciális csoportja feladatkörébe tartozik a gyermekről való gondoskodás, szocializáció, reszocializáció, habilitáció és rehabilitáció is, ha a speciális gondozás más gondozási helyen nem biztosítható, illetve ha a gyermeknek a speciális gondozást nem igénylő gondozott gyermekektől való külön elhelyezése szükséges, és állapota nem indokolja a szociális bentlakásos intézményben való elhelyezését, vagy elhelyezése férőhely hiányában nem lehetséges. (4) A gondozott gyermek elhelyezéséről az (1) bekezdésben meghatározott problématípusok szerint elkülönítetten kell gondoskodni. (5) A speciális ellátást igénylő gondozott gyermekek közül legfeljebb 8 helyezhető el egy csoportban. A csoportban csak azonos nemű gyermekek helyezhetők el. (6) A speciális gyermekotthonban, illetve gyermekotthon speciális csoportjában egy hálószobában legfeljebb 4 gondozott gyermek helyezhető el. (7) A speciális gyermekotthonban, illetve gyermekotthon speciális csoportjában a gondozott gyermekek elhelyezésére szolgáló lakótérre a 124. § (4) bekezdésében foglaltak, a munkatársak számára biztosítandó önálló helyiségre vonatkozóan a 124. § (7) bekezdésében foglaltak az irányadók. (8) A speciális gyermekotthonban a gyermekcsoportok számától függetlenül ki kell alakítani a 124. § (6) bekezdésének b) és c) pontjában meghatározott helyiségeket. (9) A speciális gyermekotthonban ki kell alakítani olyan, a lakótérhez kapcsolódó, de attól zárhatóan elválasztott, önálló lakószobából, fürdőszobából és WC-ből álló biztonsági elkülönítőt, amelyben a Gyvt. 81/A. §-ának (1) és (2) bekezdése, valamint a Gyvt. 81/B. §-ának (3) bekezdése alapján személyes szabadságában korlátozott átmeneti vagy tartós nevelésbe vett (a továbbiakban: nevelésbe vett) gyermek tartózkodhat. A biztonsági elkülönítőt úgy kell kialakítani, hogy az abban tartózkodó nevelésbe vett gyermek magában kárt ne tehessen. (10) Amennyiben a speciális gyermekotthon a Gyvt. 58. §-ának (3) bekezdése alapján bentlakásos ellátás keretében a nevelésbe vett gyermek személyiségvizsgálatát végzi, biztosítani kell a vizsgálandó gyermeknek a speciális gyermekotthonban lévő többi gyermektől elkülönítetten történő elhelyezésének lehetőségét.
138. § (1) A szakszolgálat javaslatot tesz a gyámhivatalnak a gondozott gyermek gondozási helyének megváltoztatására, ha lényegesen megváltoztak azok a körülmények, amelyekre a gyámhivatal az elhelyezési döntését alapította, illetve, ha az a gyermek érdekében más okból szükséges. (2) A gondozási hely megváltoztatását célzó javaslat kialakítására a 137. § (10)-(11) bekezdésében foglaltak az irányadók.
163. § (1) Ha a szakellátást olyan - magasabb vezető által irányított - önálló intézmény biztosítja, amely több gyermekotthont is magában foglal, az intézményben önálló szakmai egységeket kell kialakítani, amelyek a./ legfeljebb 40 gyermeket befogadó gyermekotthonból, illetőleg különleges, vagy speciális otthonból, vagy b./ legfeljebb összesen 48 gyermeket befogadó lakásotthonokból állnak. (2) Az önálló szakmai egység szakmai programmal rendelkezik és élén gyermekotthon vezető áll, aki az egységben elhelyezett gondozott gyermekek számára gyámként kirendelhető.

1. számú melléklet a 15/1998. (IV. 30.) NM rendelethez
A gyermekjóléti és gyermekvédelmi személyes gondoskodás formáinak szakmai létszám irányszámai és létszámminimum normái
2. Gyermekotthon 
(max. 40 férőhely, max. 12 gyermek/csoport)	intézményvezető	1 fő	
 gyermekcsoportonként	nevelő 
gyermekvédelmi asszisztens 
gyermekfelügyelő	1 fő 
1 fő 
3 fő	
 	(ha a nevelők száma magasabb, a gyermekvédelmi asszisztensek, illetve a gyermekfelügyelők száma csökkenthető, ha a csoportra vonatkozó összlétszám 5 alá nem kerül)	 	
 	családgondozó (utógondozó)	10 óra/hét	
Módszertani feladatot ellátó intézményben	 módszertani szaktanácsadó	2 fő	
2/a) Lakásotthon (max. 12 fő)	nevelő 
gyermekvédelmi asszisztens 
gyermekfelügyelő	1 fő 
1 fő 
3 fő	
 	(ha a nevelők száma magasabb, a gyermekvédelmi asszisztensek, illetve a gyermekfelügyelők száma csökkenthető, ha a csoportra vonatkozó összlétszám 5 alá nem kerül)	 	
 	családgondozó (utógondozó)	 10 óra/hét	
Módszertani feladatot ellátó lakásotthonban	 módszertani szaktanácsadó	1 fő	
2/b) Speciális gyermekotthon 
(max. 40 férőhely, max. 8 gyermek/csoport)	 intézményvezető	1 fő	
 gyermekcsoportonként	nevelő 
gyermekvédelmi asszisztens 
gyermekfelügyelő	2 fő 
1 fő 
2 fő	
 	(ha a nevelők száma magasabb, a gyermekvédelmi asszisztensek, illetve a gyermekfelügyelők száma csökkenthető, ha a csoportra vonatkozó összlétszám 5 alá nem kerül)	 	
 	családgondozó (utógondozó) 
pszichológus 
gyógypedagógus vagy fejlesztő pedagógus 
orvos: létszámuk fenntartói döntés alapján kerül megállapításra 
növendékügyi előadó vagy gyermekvédelmi ügyintéző	10 óra/hét 
1 fő/3 csoport 
1 fő/3 csoport 
 
1 fő/intézmény	
Képesítési előírások a gyermekjóléti és gyermekvédelmi személyes gondoskodás egyes formáiban dolgozók részére
2. Gyermekotthon	 nevelő	 pedagógus, felsőfokú szociális alapvégzettség, pszichológus, vagy mentálhigiénés szakember, gyermek- és ifjúságvédelmi tanácsadó oklevéllel rendelkező: teológus, hittanár, hittantanár	
 	 gyermekvédelmi asszisztens	 gyermek- és ifjúsági felügyelő I. (OKJ), gyógypedagógiai asszisztens (OKJ), mentálhigiénés asszisztens (OKJ), pedagógiai asszisztens (OKJ), szociális asszisztens (OKJ)	
 	 gyermekfelügyelő	 gyermek- és ifjúsági felügyelő II. (OKJ), dajka	
 	 utógondozó, családgondozó	 felsőfokú szociális alapvégzettség, pedagógus, pszichológus, vagy mentálhigiénés szakember, gyermek- és ifjúságvédelmi tanácsadó, jogi szakokleveles családvédelmi tanácsadó oklevéllel rendelkező: védőnő, teológus, hittantanár, hittanár	
 	 pszichológus	 pszichológus, pszichiáter	
 	 növendékügyi előadó	 jogász, igazgatásszervező, szociális szervező, humánszervező, személyügyi szervező	
 	 gyermekvédelmi ügyintéző	 szociális gyermek- és ifjúságvédelmi ügyintéző (OKJ), szociális asszisztens (OKJ)	
 	 gyógypedagógus	 gyógypedagógus	
 	 fejlesztő pedagógus	 felsőfokú pedagógus végzettség	
 	 módszertani szaktanácsadó	 pedagógus, felsőfokú szociális alapvégzettség, pszichológus, vagy mentálhigiénés szakember, gyermek- és ifjúságvédelmi tanácsadó oklevéllel rendelkező: teológus, hittanár, hittantanár	

3. számú melléklet a 15/1998. (IV. 30.) NM rendelethez
Zsebpénz-nyilvántartás
A gyermek tartózkodási helye: .............................................................................................................
Csoportvezető nevelő/Nevelőszülő: ......................................................................................................
Gyermek neve: ......................................................................................................................................
Születési helye, ideje: ............................................................................................................................
Zsebpénz havi összege: ............... Ft (200 ........ év ...................... hó 1-jétől)
..................................................... Ft (200 ........ év ...................... hó 1-jétől)
Felhasználás
 Dátum	 Bevétel (Ft)	 Kiadás (Ft)	 Egyenleg (Ft)	 Gyermek aláírása	

 	 	 	 	 	

A Magyar Köztársaság 2006. évi költségvetéséről szóló 2005. évi CLIII. törvény
104. § (2) A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény 156. §-ának (3) bekezdésében a „2005. december 31-én” szövegrész helyébe a „2007. december 31-én” szövegrész lép.
1992. évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvéről
146. § (1) Éjszakai munkavégzés esetén [117. § (1) bekezdés d) pont] a munkavállalót tizenöt százalékos bérpótlék is megilleti.  (2) A többműszakos munkaidő-beosztásban [117. § (1) bekezdés e) pont], illetve a megszakítás nélküli munkarendben [118. § (2) bekezdés] foglalkoztatott munkavállalónak - a (3) bekezdésben meghatározottak szerint - délutáni, illetőleg éjszakai műszakpótlék jár.
149. § (1) Munkaszüneti napon a munkaidő-beosztás alapján munkát végző a )havidíjas munkavállalót - a havi munkabérén felül - a munkaszüneti napon végzett munkáért járó munkabére, b) teljesítménybérrel vagy órabérrel díjazott munkavállalót - a munkaszüneti napon végzett munkáért járó munkabérén felül - távolléti díja illeti meg. (2) Munkaszüneti napon a rendkívüli munkavégzésre kötelezett munkavállalót - az (1) bekezdés alapján járó munkabéren felül - a 147. § (3) vagy (5) bekezdésében meghatározott ellenérték is megilleti.
78/1993. (V. 12.) Korm. rendelet a munkába járással kapcsolatos utazási költségtérítésről
3. § (1) A munkáltató köteles a munkavállalónak megtéríteni a munkába járást szolgáló bérlettel vagy teljes árú menetjeggyel való elszámolás ellenében azok díjának a)86%-át, ha országos közforgalmú vasút 2. kocsiosztályon; b) 80%-át, ha elővárosi vasúton, valamint helyközi díjszabással közlekedő helyi és távolsági autóbuszon utazik.