Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 4376/2005. számú ügyben

Előadó: dr. Szántó Eszter
A vizsgálat megindulása
A panaszos az Országgyűlési Biztos Hivatalához intézett beadványában Berettyóújfalu Város Önkormányzatának eljárását sérelmezte. Előadta, hogy 2005. márciusában a települési rendőrkapitányságon tett feljelentést volt férje ellen, mert az a közös tulajdonukat képező ingatlanon „úgy megcsonkította a növényzetet, hogy az helyrehozhatatlan károsodást szenvedett”. A rendőrség az ügyet áttette a polgármesteri hivatalhoz, ahol a beadványa benyújtásának időpontjáig – az Országgyűlési Biztos Hivatala 2005. július 28-án érkeztette a panaszos levelét - nem született határozat. 
Alkotmányos jogok érintettsége miatt az ügyben vizsgálatot indítottam és tájékoztatást kértem a jegyzőtől.

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

Az ügy jogszabályi háttere
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
13. § (1) Az államigazgatási eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára (a továbbiakban: kérelem) vagy hivatalból indul meg. A felettes szerv a közigazgatási szervet az eljárás megindítására vagy folytatására utasíthatja.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül - kiskorú ügyfél esetében soron kívül, de legkésőbb tizenöt napon belül - kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. (5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.
16. § (1) A közigazgatási szervhez államigazgatási ügyben kérelmet szóban vagy írásban lehet benyújtani. Jogszabály előírhatja, hogy az ügyfél a kérelmét az erre a célra rendszeresített nyomtatványon nyújtsa be, továbbá jogszabály lehetővé teheti a kérelem elektronikus dokumentumban történő benyújtását, erre a célra elektronikus forma rendszeresíthető. (3) A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával.
17. § (1) A szóbeli kérelemről, az ügyfél, a tanú, a szakértő meghallgatásáról és a szemle lefolytatásáról - ha az ügyfél kéri, vagy az eljárás érdekében egyébként szükséges -, továbbá a tárgyalásról egyidejűleg jegyzőkönyvet vagy hangfelvételt (a továbbiakban együtt: jegyzőkönyv) kell készíteni. (2) A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell az eljáró közigazgatási szerv megnevezését, a jegyzőkönyv készítésének helyét és idejét, a meghallgatott személy természetes személyazonosító adatait és lakcímét, a jogokra és kötelezettségekre való figyelmeztetést, továbbá az ügyre vonatkozó lényeges nyilatkozatokat és megállapításokat, végül - írásban készült jegyzőkönyv esetén - a meghallgatott személy, a köztisztviselő és a jegyzőkönyvvezető aláírását.
26. § (1) A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le. (2) A közigazgatási szerv által hivatalosan ismert és a köztudomású tényeket nem kell bizonyítani. (3) Bizonyítási eszközök különösen: az ügyfél nyilatkozata, az irat, a tanúvallomás, a szemle és a szakértői vélemény. (4) A közigazgatási szerv a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és az ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja meg a tényállást.
31. § (1) A tényállás tisztázására szemle rendelhető el. Ennek megtartása során b) helyszíni szemle tartható.
36. § (1) A közigazgatási szerv tárgyalást tart, ha ezt jogszabály előírja, vagy a tényállás tisztázásához szükség van az eljárásban részt vevő személyek együttes meghallgatására.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz. 
43. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell: a) az eljáró közigazgatási szerv megnevezését, az ügyfél nevét és lakóhelyét (székhelyét), az ügy számát, tárgyának és ügyintézőjének megjelölését, b) a rendelkező részben a közigazgatási szerv döntését, továbbá a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást, c) az indokolásban a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat; az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait; az eljárt szakhatóságok megnevezését és azokat a jogszabályokat, amelyek alapján a közigazgatási szerv a határozatot hozta, d) a határozat hozatalának helyét és idejét, a határozat aláírójának nevét, hivatali beosztását és a közigazgatási szerv bélyegzőlenyomatát. (3) A határozatot külön íven kell megszövegezni, illetőleg jegyzőkönyvbe kell foglalni, vagy az ügyiratra kell feljegyezni. Külön íven kell megszövegezni a határozatot, ha azt kézbesítés útján közlik, vagy ha az ügyfél kérelmére a kihirdetett határozatot neki megküldik.

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
188. § (1) Ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják (tilos önhatalom), birtokvédelem illeti meg.
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.

A vizsgálat megállapításai
A panaszos - tartalma szerint – birtokvédelmi kérelmét Berettyóújfalu Város Polgármesteri Hivatala 2005. április 5-én érkeztette. Az igazgatási ügyintéző 2005. április 29-én kelt idézésében panaszost és férjét május 11-ére személyes meghallgatásra idézte. 2005. május 11-én mind a két fél megjelent a polgármesteri hivatalban, meghallgatásuk megtörtént, nyilatkozataikat jegyzőkönyvben rögzítették. Ezt követően május 26-án az ügyintéző helyszíni szemlét tartott, melyen a jegyzőkönyv tanúsága szerint panaszos, volt férje és egy közterület felügyelő voltak jelen. Az igazgatási iroda vezetője 2005. július 22-én kelt határozatában a birtokvédelmi kérelmet elutasította. 
A Polgári Törvénykönyvben (1959. évi IV. törvény) biztosított birtokvédelem esetén, az ilyen tartalmú kérelemre indult eljárást az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban. Áe.) alapján kell lefolytatni.
A törvény értelmében az „államigazgatási eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára (a továbbiakban: kérelem) vagy hivatalból indul meg” (13. § 1) bekezdés), az eljárás lezárásaként a közigazgatási szerv az ügy érdemében határozatot hoz (42. § (1) bekezdés). A határozathozatalhoz szükséges tényállást a közigazgatási szerv köteles tisztázni, amennyiben a rendelkezésére álló adatok nem elegendőek, bizonyítási eljárást folytat le (26. § (1) bekezdés). Maga a törvény rögzít egyes, a bizonyítási eljárás során igénybe vehető eszközöket, ilyen „az ügyfél nyilatkozata, az irat, a tanúvallomás, a szemle és a szakértői vélemény” (26. § (3) bekezdés).
Megállapítom, hogy a hatóság az Áe.-ben rögzített eljárási kötelezettségének eleget tett, a tényállást, a személyes meghallgatásokkal és a helyszíni szemle megtartásával megfelelően feltárta, az ezekről készült jegyzőkönyvek mind tartalmilag, mind formailag megfeleltek az Áe. szabályainak. A tényállás felderítésével kapcsolatban ezért alkotmányos joggal összefüggő visszásság nem merült fel. 
Az Áe. értelmében az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől számított harminc napon belül kell meghozni. Az eljárás határidejét a közigazgatási szerv vezetője indokolt esetben egy alkalommal legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja, a határidő meghosszabbításáról az ügyfelet értesíteni kell (15. § (1), (5) bekezdés). A számomra megküldött iratanyagban a határidő meghosszabbításáról rendelkező irat nem volt fellelhető, ebből következően a hatóságnak határozatát a kérelem beérkezését követő 30. napon meg kellett volna hoznia. A polgármesteri hivatal érkeztető bélyegzője tanúsága szerint a panaszos beadványát 2005. április 5-én vették nyilvántartásban, a határozat kelte július 22-e, a hatósági eljárás tehát három és fél hónapig tartott.
Az Alkotmánybíróság 72/1995. (XII. 15.) AB határozatában az ügyintézési határidő kapcsán az alábbiakat fejtette ki. „A közigazgatási eljárásban az ügyintézési határidők betartásának garanciális jelentősége van. Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama - előre kiszámítható legyen. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. (…) Akár kérelemre, akár hivatalból indul tehát az eljárás, a közigazgatási határozat előírt időben történő kiadása jogos méretű magán - és - közvetlenül vagy közvetve - közérdeket szolgál.”
Az Áe. ügyintézési határidőre vonatkozó szabályaira és az Alkotmánybíróság hivatkozott döntésére figyelemmel megállapítom, hogy a jegyző eljárása elhúzódásával visszásságot okozott az Alkotmányban deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonság és az annak részét képező tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben. 

Kezdeményezés
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. §-ának (1) bekezdése alapján kezdeményezem Berettyóújfalu Város jegyzőjének, hogy a jövőben fokozottan ügyeljen – és munkatársait is figyelmeztesse - az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvényben rögzített határidők betartására. 

Budapest, 2005. október 6.
Lenkovics Barnabás sk.