Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 4359/2005. számú ügyben

Előadó: dr. Izafé Éva
Az eljárás megindulása
A panaszos a szülei tulajdonában álló ingatlan ügyében fordult panasszal az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, amelyben sérelmezte, hogy a pincebeomlással veszélyeztetett ingatlan helyreállítása érdekében Szava Község Önkormányzatától nem kapnak segítséget. Egyidejűleg azt is kifogásolta, hogy Siklós Város Önkormányzatának jegyzője az ingatlan használatát megtiltotta, és kötelezte a tulajdonosokat a beomlással veszélyeztetett ingatlan felújítására vagy bontására.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált tulajdonhoz való jog, a jogorvoslathoz, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye és tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás
Az eljárás során megkerestem a Baranya Megyei Önkormányzat Területfejlesztési Tanács elnökét (továbbiakban: Területfejlesztési Tanács), Szava Község Önkormányzat körjegyzőjét (továbbiakban: Körjegyző), Siklós Város Önkormányzatának jegyzőjét (továbbiakban: Építési Hatóság), a Baranya Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét (továbbiakban: Közigazgatási Hivatal), a Magyar Geológia Szolgálat Dél-dunántúli Területi Hivatalának vezetőjét (továbbiakban: Geológiai Szolgálat), és a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal Pécsi Irodájának vezetőjét (továbbiakban: Örökségvédelmi Iroda.).
1./ A Körjegyző részére küldött megkeresésemben is idéztem a Baranya Megyei Közigazgatási Hivatal válaszát, melyben a panaszosok ügyében eljáró ügyvéd részére adott tájékoztatásban arra is kitérnek, hogy ha a kötelezett jövedelmi és vagyoni helyzete miatt az elrendelt kötelezettség teljesítésére nem képes, és a teljesítés halasztást nem tűr – életet, testi épséget veszélyeztető állapot áll fenn – a települési önkormányzat jegyzője köteles az elrendelt munkálatokat az önkormányzat költségén elvégeztetni. Kértem a Körjegyző válaszát arra vonatkozóan, hogy a 2004. június 7-én kelt határozat végrehajtása érdekében a 463/2004. számú, „anyagi támogatás kérésének elutasítása” tárgyú, egyetlen jogszabályra sem hivatkozó határozat meghozatalán kívül, történt-e bármilyen intézkedés – együttműködve Siklós város jegyzőjével – a fent idézett jogszabály esetleges alkalmazása érdekében, beleértve a pályázat beadásának lehetőségét is. 
További kérdésem az volt, hogy a 463/2004. számú határozattal elbírált kérelem a szociális törvény, és az ezzel kapcsolatos helyi rendelet, esetleg a lakáscélú támogatással kapcsolatos helyi rendelet vagy az építésügyi hatósági kötelezési eljárásról szóló miniszteri rendelet alapján került-e elutasításra. Közöltem, hogy a határozat a kötelezettek körülményeinek feltárásáról egyetlen információt, megállapítást sem tartalmaz, nem ismerhetők meg a család, (a tulajdonosok, a használók) anyagi lehetőségei, és nincs utalás a miniszteri rendeletben (építésügyi hatósági kötelezés) felvázolt pályázatra sem. Az is kérdésként merült fel, hogy amennyiben a miniszteri rendelet szerint a lebonyolítási feladatok ellátásáról a végrehajtást elrendelő építésügyi hatóság gondoskodik, úgy a jogszabályi hivatkozást nem tartalmazó döntést miért Szava Község Önkormányzat Képviselő-testülete hozta meg, mely ügyben az építési hatóság Siklós Város Önkormányzatának jegyzője. Kérdés tehát az, hogy Szava Község Önkormányzat Képviselő-testülete mely nem nevesített önkormányzati hatósági ügykörben járt el? 
A Körjegyző válaszában közölte, hogy Szava községben 2004. év őszén a lakosság körében elterjedt egy olyan álláspont, melynek értelmében a község alatt pincerendszer húzódik, melynek következtében néhány lakóház megsüllyedt, illetve ingatlan mellett mélyedések keletkeztek. Az önkormányzat természetesen komolyan vette a lakossági álláspontot, és az alábbi szakhatóságokat kérte fel vizsgálatok lefolytatására:
1. Katasztrófavédelmi Felügyelőség, Siklós;
2. Siklós Város Polgármesteri Hivatal Építésügyi Hatóság;
3. Munkavédelmi Főfelügyelőség, Pécs;
4. ANOMÁLIA Kutató- és Fejlesztő Bt. (geodéziai méréseket végeztek);
5. Magyar Geológiai Szolgálat Dél-dunántúli Területi Hivatal, Pécs;
6. Városi Tűzoltóság, Siklós;
7. Kiefer és Társa Kft. (pinceépítés és tömedékeléssel foglalkozik);
8. Belügyminisztérium Településüzemeltetési Irodája, Budapest;
9. Janus Pannonius Régészeti Osztály, Pécs;
A fenti hatóságok lényegében azt állapították meg, hogy Szava község talaja löszös talaj, a lakóházak csatornázatlanok, melyek alatt földes pince helyezkedik el. A süllyedéssel érintett házingatlanokon tetőcsatorna sincs. A megsüllyedéssel, falrepedéssel és mélyedésekkel érintett házingatlanok tekintetében – mint a panaszosok használatában álló házingatlannál is – egyértelmű volt az a megállapítás, hogy évtizedek alatt a löszös talajt a víz kimosta, a község alatt semmiféle pincerendszer nem helyezkedik el, és közterületeket sem érint a talajsüllyedés. 
Konkrétan – a panaszosok által használt lakásingatlanokon kívül – még 4 lakóház volt érintett a talajsüllyedésben, illetve a falrepedésekben. 
A Belügyminisztérium Településüzemeltetési Iroda képviselője egyértelművé tette, hogy az önkormányzat eredményes pályázatot nem nyújthat be az ingatlanok rendbetételére, mert arra csak akkor van lehetőség, ha a talajsüllyedés, vagy pincebeomlás közterületen történik, vagy közintézményt érint. Jelen esetben valamennyi ingatlan magántulajdont képez, ezért nem került sor pályázat benyújtására.
A panaszosok anyagi támogatási igényt nyújtottak be önkormányzathoz, melyet azonban a képviselő-testület teljesíteni nem tudott, mivel az önkormányzat már egy évtizede forráshiányos. Ehhez még az is hozzátartozik, hogy amennyiben fedezet lett volna a panaszosok megsegítésére, úgy rajtuk kívül még 4 házingatlan-tulajdonos alapos igényt nyújtott volna be az anyagi támogatásra, melyet természetesen az önkormányzat viselni képtelen lett volna.
A panaszosokat képviselő lányukkal 2005. június 3. napján jegyzőkönyvet vettek fel, melyben úgy nyilatkozott a meghatalmazott, hogy a házingatlant nem kívánják lebontani, hanem azt fel fogják újítani, melynek anyagi fedezetéhez belügyminisztériumi ígérettel rendelkeznek. Természetesen ennek alapján további jegyzői intézkedés nem vált szükségessé.
A fentiekből összefoglaltak alapján – a Körjegyző véleménye szerint – egyértelműen cáfolást nyert a panaszosok 2005. július 25. napján kelt levelének tartalma, melynek lényegében az a kicsengése, hogy Szava Község Önkormányzata és jegyzője nem tette meg az elvárható intézkedéseket.
2./ Az Építési Hatóság részére küldött megkeresésemben rámutattam, hogy az ügyben már rendelkezésemre álló, a panaszos által csatolt közigazgatási hivatali álláspont szerint, ha az építési munkálatok elvégzésére kötelezett a jövedelmi és vagyoni helyzete miatt az elrendelt kötelezettség teljesítésére nem képes, és a teljesítés halasztást nem tűr – életet, testi épséget veszélyeztető állapot áll fenn – a települési önkormányzat jegyzője köteles az elrendelt munkálatokat az önkormányzat költségén elvégeztetni. A Közigazgatási Hivatal ebben a tájékoztatásban megjelölte az építésügyi hatósági kötelezési eljárásról szóló 40/1997. (XII. 21.) KTM rendeletet. Erre figyelemmel az Építési Hatóságtól arra kértem választ, hogy a 2004. június 7-én kelt határozat mikor emelkedett jogerőre, és azt követően annak végrehajtása érdekében milyen intézkedések történtek. A kötelezettek mikor fordultak az Építési Hatósághoz, jelezve, hogy anyagi lehetőségeik nem teszik lehetővé a kötelezettség elvégzését, és ennek kapcsán az Építési Hatóság részéről milyen egyeztetések történtek Szava Község Önkormányzatával, illetve jegyzőjével az esetleges hatósági úton történő teljesítés érdekében, az ezzel kapcsolatban benyújtható pályázat elkészítéséről vagy egyéb intézkedések megtétele érdekében. Rákérdeztem, hogy jelenleg a végrehajtási eljárás folyamatban van-e, és annak elbírálása mikorra várható.
Az Építési Hatóság válaszában közölte, hogy a kötelezést tartalmazó határozat 2004. június 28-án emelkedett jogerőre. Ezt követően a kötelezettek, a kritikus házsor többi tulajdonosához hasonlóan (szintén kötelezettek) a helyi önkormányzathoz fordultak segítségért. Szava Község Önkormányzata arra kérte az Építési Hatóságot, hogy a kötelezettek számára előírt 60 napos határidőt 150 napra módosítsák. A kötelezés részét képező statikai véleményt 2004. decemberében az érintett ingatlan vonatkozásában az Építési Hatóság megkapta, melynek megállapításai között olvasható, hogy az épület megerősítésének tervezése és kivitelezése, részleges bontása és megerősítése vagy teljes bontása csak a problémát jelentő pincerendszer teljes feltárása után történhet. A pincerendszer feltárása viszont a kötelezettek számára nem vállalható anyagi terhet jelent, ezért az illetékes önkormányzat segítségét kérték. Szava Község Önkormányzata az Építési Hatóságot folyamatosan tájékoztatta, hogy keresik a pályázati lehetőséget. 2005. év tavaszán az aktuális pályázathoz az Építési Hatóság állásfoglalását kérte Szava Község Önkormányzata, mivel az épületek állaga tovább romlott, a feltáró vizsgálat továbbra is szükséges. Az önkormányzat támogatást nem kapott, 2006. évben pedig már nem kért újabb nyilatkozatot az Építési Hatóságtól. Végezetül közölte, hogy 2006. június 1-jén (megkeresésemet követően) elrendelték az építéshatósági végrehajtást.
3./ A Területfejlesztési Tanács részére küldött megkeresésemben arra kerestem választ, hogy rendelkeznek-e bármilyen információval a beomlott ingatlan (ingatlanok) problémájáról, ez ügyben az önkormányzattól jelzés, pályázat vagy lakossági panasz érkezett-e hozzájuk. Kértem a községben károsodott ingatlanok ügyében a vizsgálatot, illetve azt, hogy amennyiben a vis maior keret terhére segítséget tudnak nyújtani, úgy tegyenek intézkedést. A talajmechanikai szakvéleményt, illetve az épületkár vizsgálata tárgyában készült anyagot megküldtem.
A válasz arról tájékoztatott, hogy a Területfejlesztési Tanácshoz a tulajdonosoktól és az érintett önkormányzattól megkeresés nem érkezett a károk helyreállítása érdekében. Megjegyezték, hogy a tanács kezelésében, illetve döntési kompetenciájába tartozó decentralizált vis maior alapból (illetve annak kimerülését követően) a Belügyminisztérium központi vis maior tartalék alapjából – a 295/2005. (XII. 23.) Korm. rendelet 13. § (1) bekezdése értelmében – csak az önkormányzati tulajdonban lévő építményt sújtó, előre nem látható természeti vagy más károkból adódó többletkiadások részbeni vagy teljes támogatására van lehetőség. Jelen esetben tehát – mint ahogy arról a Belügyminisztérium Településüzemeltetési Iroda képviselője is tájékoztatást adott – sajnálatos módon nincs lehetőség ezen forrásból támogatást nyújtani a magántulajdonú ingatlanok rendbetételére.
4./ A Közigazgatási Hivatal vezetőjéhez ugyancsak megkeresést intéztem, jelezve, hogy a panaszos korábban az ő segítségüket is kérte, mivel sérelmezte, hogy az önkormányzattól nem kapnak támogatást az ingatlan helyreállítására. Idéztem a panaszos ügyvédjének küldött válaszukat. Az ügyben történt válaszok ismertetésén túl kértem a hivatalvezetőt annak megvizsgálására, hogy a család szociális helyzetére tekintettel, milyen lehetőség van a végrehajtási eljárás tekintetében az önkormányzat kötelezésére, mivel sajnálatosan erre vonatkozóan erről nem született rendelkezés, annak ellenére, hogy erre már a Közigazgatási Hivatal is utalt. Kértem megvizsgálni a szavai önkormányzat azon határozatát is, melyben (jogszabályi hivatkozás nélkül) elutasították a panaszosok kérelmét. Közöltem, hogy álláspontom szerint a végrehajtási eljárás elrendeléséről szóló határozatban kellett volna dönteni a szavai önkormányzat kötelezéséről vagy annak mellőzéséről, és nem az ingatlan használatot megtiltó határozat kiadását követő két év után azt a döntést hozni, hogy a végrehajtás kötelezettje a panaszos házaspár, miután a panaszosok már számtalanszor jelezték, hogy önerejükből nem képesek a végrehajtásra. Két évig az ügyben építéshatósági intézkedés nem történt, és a 2006. évi júniusi döntés is csak a megkeresésemet követően született meg, elviselhetetlen terheket róva a panaszosokra. Hozzátettem, hogy sajnálatosan a 295/2005. (XII. 23.) Kormányrendelet (a decentralizált helyi önkormányzati fejlesztési támogatási programok előirányzatai, valamint a vis maior tartalék felhasználásának részletes szabályairól) sem jelentenek megoldást az ügyben, mert a vis maior támogatás akkor igényelhető, ha önkormányzati tulajdonban lévő építményt (épületet, utat, hidat, kompot, ár- és belvízvédelmi létesítményt) sújtó eseményről van szó. Különösen súlyos természeti vagy más, a település nagyobb részét érintő károk (pl. földrengés, árvíz, lakott területen belüli nagy kiterjedésű belvíz, tornádó, tűzvész, robbanás, pince- vagy partfalomlás) mérséklésére akkor van lehetőség a támogatásra, ha a településen a lakóépületek jelentős része életveszélyessé vált, illetve helyre nem állítható. Ekkor kivételesen a támogatás a lakosság egyszeri, rendkívüli szociális támogatására is kiterjedhet. A vizsgált esetben 5-6 ház szerkezete sérült meg, közülük a panaszos házaspár lakóépülete a legsúlyosabban. Kértem annak megvizsgálását is, hogy Szava Község Önkormányzata a végrehajtás költségeinek megelőlegezése érdekében milyen szervezetnél, milyen pályázati lehetőségekkel élt, erre vonatkozóan kérte-e a Közigazgatási Hivatal szakmai segítségét, tekintettel arra, hogy a család egy lakásra alkalmatlan melléképületben él, amelynek statikai állapota szintén kifogásolható. Tájékoztatást kértem az e körben történő általános pályázati lehetőségekről.
A Közigazgatási Hivatal válaszában közölte, hogy ha a kötelezett jövedelmi, vagyoni helyzete miatt az elrendelt kötelezettség teljesítésére nem képes, és a teljesítés halasztást nem tűr, az elrendelt munkálatokat az építésügyi hatóság – a kötelezett költségére és veszélyére – elvégezteti. Az erre vonatkozó jogszabály úgy rendelkezik, hogy a szükséges lebonyolítási feladatok ellátásáról a végrehajtást elrendelő építésügyi hatóság gondoskodik.
Válaszában kifejtette, hogy az eljárás megindulásakor hatályos 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.) 78. § (1) bekezdés szerint a határozat végrehajtását – ha jogszabály másként nem rendelkezik – az elsőfokon eljárt közigazgatási szerv rendeli el. Az Áe. 80. § értelmében, ha a végrehajtás meghatározott cselekmény elvégzésére irányul, a végrehajtást az a legalsóbb fokú közigazgatási szerv foganatosítja, amelynek illetékességi területén a kötelezett lakása vagy székhelye, illetőleg ingatlana van. Ha nem a végrehajtást elrendelő szerv jogosult a foganatosításra, e célból az illetékes szervet meg kell keresni. Az Áe. 82. § (1) bekezdése alapján a végrehajtás módjáról a végrehajtást foganatosító közigazgatási szerv határoz. Az Áe. és a kötelezettségek hatósági úton történő teljesítéséről szóló 40/1997. (XII. 21.) KTM rendelet (továbbiakban: KTM) rendelkezéseinek összevetéséből elméletileg kétféle következtetésre lehet jutni a tekintetben, hogy a kötelezettség hatósági úton történő teljesítése mely hatóság feladata. Ugyanis a KTM rendelet 11. § (3) bekezdése szerint a végrehajtást elrendelő építésügyi hatóság végezteti el – a 11. § (1) bekezdés alkalmazása esetén – a munkálatokat, az Áe. 81. §-ból viszont az következik, hogy ez a végrehajtást foganatosító közigazgatási hatóság feladata (amely az esetek egy részében nem azonos a végrehajtást elrendelő hatósággal). A helyes jogértelmezés szerint – figyelemmel a jogforrási hierarchiára – megállapítható, hogy a kötelezettség hatósági úton történő teljesítése a végrehajtást foganatosító közigazgatási hatóság feladata.
Tekintettel arra, hogy a közigazgatási hatósági eljárás szabályairól szóló 2004. évi XCL. törvény rendelkezéseit (továbbiakban: KET) a hatálybalépése után indult ügyekben kell alkalmazni, ezért jelen ügyben Siklós Város jegyzője a határozat végrehajtását az Áe. 78. § (1) bekezdése alapján rendelte el és a végrehajtás foganatosítására az Áe. 81. §-a alapján kereste meg Szava Község jegyzőjét. A kiemelt hatáskörű építésügyi hatóság e határozata az irányadó és fentebb idézett Áe. rendelkezéseknek megfelel. Ugyanakkor Siklós Város jegyzője – ismerve a kötelezett házaspár jövedelmi, vagyoni helyzetét – rendelkezetett volna a KTM rendelet 11. § (1) bekezdésben leírtak szerint. Ilyen esetben a rendelet 12. § nyújt eligazítást munkálatok elvégzéséhez szükséges pénzügyi fedezet megelőlegezése tekintetében, azzal, hogy utal a Központi Környezetvédelmi Alapból történő pályázási lehetőségre. 
Tájékoztatott továbbá, hogy Szava Község Önkormányzat Képviselő-testületének (anyagi támogatás elutasítása tárgyú) határozatát nem áll módjukban felülvizsgálni, tekintettel arra, hogy az önkormányzati hatósági ügyben született döntésnek minősül, amely ellen jogorvoslatnak van helye. Az Ötv. 98. § (4) bekezdése értelmében nem terjed ki a közigazgatási hivatal vezetőjének törvényességi ellenőrzési jogköre azokra a helyi önkormányzat, illetve szervei által hozott határozatokra, amelyek alapján külön jogszabályban meghatározott bírósági vagy közigazgatási hatósági eljárásnak van helye. A fenti számon kézbesített határozatot megalapozó döntést a képviselő-testület zárt képviselő-testületi ülésen hozta a 71/2004. (IX. 28.) számú KT határozatával. A közigazgatási hivatal vezetője a mérlegeléssel hozott önkormányzati döntésnek kizárólag a jogszerűségét vizsgálhatja. A törvényességi ellenőrzés során megállapítást nyert, hogy a határozatot a képviselő-testület jogszerűen hozta meg, az abban foglalt mérlegelési szempontok alapján elbírált kérelem-elutasítás tartalmi felülvizsgálata azonban nem tartozik hatáskörébe.
Végezetül közölte, hogy Szava Község Önkormányzata a Közigazgatási Hivataltól szakmai segítséget pályázati lehetősége vonatkozásában nem kért, a hivatal nem is rendelkezik információval a különböző pályázati lehetőségekről. A pályázatfigyelés nem tartozik hatáskörébe, pályázatokról nem rendelkeznek tudomással, ehhez sem a személyi, sem pedig a technikai feltételek nem biztosítottak. Magántulajdonú ingatlanok felújítása nem az önkormányzatok feladata legfeljebb anyagi lehetőségeikhez mérten támogatást nyújthatnak. Telefonos megkeresésre a polgármester tájékoztatta a Közigazgatási Hivatalt, hogy a panaszos házaspár lánya három utcával lakik odébb az ügyben érintett ingatlantól, tehát a panaszos házaspár lakhatása nem megoldatlan.
5./ A Magyar Geológiai Szolgálat részére küldött megkeresésemben jeleztem, hogy tudomásom van arról, hogy a Geológiai Szolgálat végzett a faluban műszeres-feltárásos méréseket. A Geológiai Szolgálattól tájékoztatást kértem, hogy milyen méréseket végeztek a településen és azok eredményeként milyen megállapításokat tettek. Kértem az összegzett szöveges anyag megküldését. Válaszát vártam arra vonatkozóan is, hogy vizsgálatuk kiterjedt-e a panaszos Kossuth Lajos u. 75. szám alatti ingatlanára, és ennek kapcsán milyen megállapításokat tettek.
A Geológiai Szolgálat válaszában közölte, hogy a településen műszeres méréseket, egyéb feltárásokat nem végeztek, mivel ennek a feltételei hivataluknál nincsenek meg. Szakértői véleményt adtak a polgármesterrel együttesen, a telefonon történt megkeresés napján elvégzett terepszemle, a lakóktól megszerzett szóbeli információk, a feltárult üregek és az épületek károsodásai alapján. A település teljes, épületkárokkal érintett területét megszemlélték, ennek eredménye az ugyancsak megküldött szakvélemény. A polgármesterrel ezek után több alkalommal telefonon is tárgyaltak az ügyről, a tőlük telhető segítséget a további feladatok megoldásához megadták.
Az összes megszemlélt ingatlan közül a Kossuth u. 75. szám alatti épületet látták a legsúlyosabban károsodottnak, erre azonnal felhívták a lakók és a polgármester figyelmét, és sürgős intézkedést javasoltak az épület lakhatóságának megállapítása érdekében. A később elkészült mérnöki irodai szakvéleményt hivataluk nem kapta meg, annak tartalmát nem ismerik. CD-n megküldték a fotókat, amelyeket a helyszíni szemléjük alkalmával készítettek. A képeken láthatók azok a súlyos károsodások, amelyek észlelése alapján az ingatlanra vonatkozó javaslataikat megtették. A szakvéleményük a mellékletben.
6./ A területileg illetékes Örökségvédelmi Irodához is – az előzmények ismertetése mellett – megkereséssel fordultam, és tájékoztatást kértem arról, hogy mit jelent Szava község település esetében a Helyi Építési Szabályzatának (HÉSZ) szempontjából a véleményezésük, mely szerint kérték a HÉSZ kiegészítését a műemlékekre vonatkozó legalapvetőbb előírásokkal. A település mely része, épületei, esetleg egésze milyen védettséget élvez, és ez mit jelent a régészeti hatástanulmány településrendezési terv, ezen belül a panaszos Kossuth Lajos u. 75. szám alatti ingatlana szempontjából.
Az Örökségvédelmi Iroda válaszában közölte, hogy a rendezési tervvel kapcsolatos állásfoglalásukban, amelyben a műemlékekre, műemléki környezetre vonatkozó általános előírások kiegészítését kérték, csak a rendezési tervek véleményezésénél használatos sablon kifejezést használták, amely az adott műemléki vagy műemléki környezetű ingatlanon történő építési tevékenység hatósági ügymenetéhez ad a HÉSZ-ben tájékoztatást az ügyintéző számára. Ez azt jelenti, hogy az építési hatósági ügymenet törvényi előírása mellett [melyet a 46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet tartalmaz] a 2001. évi LXIV. törvényt figyelembe kell venni. Ezen HÉSZ rendelkezések azonban csak a műemlékekre és a műemléki környezetben lévő ingatlanokra vonatkozik. Szava község településen egy országosan védett ingatlan található. (Ref. Templom) A műemlék műemléki környezetébe tartozó ingatlanok esetében szakhatóságként, míg a műemlék területén hatóságként járnak el. Törvényi védettség csak ezeken az ingatlanokon van, mely az építési, bontási, átépítési tevékenységekre korlátozódik. A Hivatal ennek megfelelően rendkívül szűk támogatási keretéből csak a műemlékekre, és azokon belül is csak főleg veszélyelhárítási célból ad némi anyagi támogatást, melyet minden év elején kell felterjeszteni hivataluknál az adott műemléki felügyelő javaslata alapján. A fentiek alapján a Szava, Kossuth L. u. 75. számú (hrsz: 156) ingatlan nem védett épület, így Hivataluk semmilyen anyagi juttatást, támogatást a kérdéses süllyedéssel kapcsolatban nem tud adni. A fent nevezett ingatlan azonban az Örökségvédelmi Hatástanulmány Örökségvédelmi részében helyi védett épületként jelenik meg, melyre külön előírásokat fogalmaz meg a HÉSZ 27. § (7) pontja. A helyi védettségű ingatlanoknál az önkormányzat adhat anyagi támogatást, illetve írhat ki támogató pályázatot, hiszen az ő érdeke is, hogy a település építészeti értékei megmaradjanak az útókor számára. A süllyedéssel kapcsolatosan kikérték még régész véleményét, aki jelezte, hogy a rendezési terv Régészeti Hatástanulmányában az ingatlan felsorolásra került, min 09. számú régészeti érdeket érintő terület. Azonban a mai régészeti álláspont szerint ezek a föld alatti pincék, járatok újkori eredetűek lehetnek, ami törvényi meghatározás szerint azt jelenti, hogy 1711 után épültek, épülhettek. A pontosabb kormeghatározáshoz, valamint a süllyedéseket okozó „gödrök” eredeti funkciójának beazonosításához további régészeti feltárásra lenne szükség, melyet Hivatal szintén nem tud anyagilag támogatni.

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai
A vizsgálat során megállapítottam, hogy a pince beomlással veszélyeztetett ingatlan ügyében a több mint két éve kiadott építéshatósági intézkedést követően – melyben az Építési Hatóság azonnali hatállyal megtiltotta a panaszosok ingatlanának használatát – mintegy két évig intézkedés nem történt. A panaszosokon kívül más ingatlantulajdonosok is érintettek a településen. A panaszos házaspár ingatlana sérült a legsúlyosabban, az ingatlan használata, lakhatása lehetetlen, a helyreállítási költségek igen magasak, ezért kérték a helyi önkormányzat anyagi támogatását. Az ügyben kifogásolható, hogy az Építési Hatóság figyelmen kívül hagyta a panaszosok jelzését, mely szerint nincs anyagi lehetőségük az ingatlan helyreállítására, és kifogásolható a helyi önkormányzat ezzel kapcsolatos döntése is. 
I. Az Építési Hatóság az épület használatának megtiltását 2004-ben rendelte el, és csak megkeresésemet követően, 2006-ban döntött annak végrehajtásáról. Az eltelt hosszú időre figyelemmel bizonytalanságot teremtett, továbbá nem vette figyelembe a Közigazgatási Hivatal által is bemutatott jogszabályi lehetőséget, tehát a kötelezettség hatósági úton történő teljesíthetőségét. A Közigazgatási Hivatal álláspontjában kifejtette, hogy az Építési Hatóság helyesen Szava Község Önkormányzatát kereste meg a végrehajtás foganatosítására. Ez a döntés tehát mellőzte – még elutasítás szintjén is – a panaszosok kérelmének elbírálását, holott Szava Község Önkormányzatának közvetítésével az Építési Hatóság tudomására jutott, hogy a kötelezettek nem képesek a helyreállítást, de még a bontási költségeket sem viselni. A közigazgatási határozatban kellett volna arról rendelkezni, hogy az Építési Hatóság milyen döntést hozott a kötelezettség hatósági úton történő esetleges végrehajtásáról.
II. Szava Község Önkormányzata az anyagi támogatásra vonatkozó kérelem tárgyában hozott ugyan döntést, de ez semmilyen kapcsolatot nem mutat a KTM rendelettel, tehát a kötelezettség hatósági úton történő teljesítésének elősegítésével kapcsolatban. Megjegyzem, hogy erről – a Közigazgatási Hivatal álláspontjával egyezően – valóban a végrehajtást elrendelő Építési Hatóság rendelkezhet, melyet az előző pontban foglaltak szerint a hatóság elmulasztott. Ennek elősegítéseként lett volna elvárható a helyi önkormányzat döntése. A végrehajtást foganatosító helyi önkormányzat által kiadott „anyagi támogatás kérésének elutasítása” tárgyú határozata azonban minden tényállást, jogszabályi hivatkozást nélkülöz, ezért a döntés nem felel meg a jogbiztonság követelményeinek, a panaszosok kérelmére vonatkozó pontos válasznak. A Közigazgatási Hivatal ezen utóbbi döntés jogszerűnek minősítette, ezzel szemben megállapításom az, hogy a döntés a közigazgatási eljárási szabályok előírásainak nem felel meg, mert a panaszosok kérelmére nem ad megfelelő választ.
Az eljárás megindulásakor hatályban volt, de a jelenleg hatályos közigazgatási eljárási szabályok is egyértelműen rendezik, hogy a közigazgatási hatóság határozatának milyen tartalmi követelményei vannak. Ennek megfelelően az indokolásnak tartalmaznia kell a megállapított tényállást, és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat, az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást, és a mellőzés indokait, a mérlegelési, méltányossági jogkörben hozott határozat esetén a mérlegelésben, a méltányossági jogkör gyakorlásában szerepet játszó szempontokat és tényeket, a szakhatósági állásfoglalás indokolását, azokat a jogszabályhelyeket, amelyek alapján a hatóság a határozatot hozta stb.
Az önkormányzat döntéséből nem olvasható ki, hogy a döntés a szociális igazgatásról szóló törvény mely támogatási formája tárgyában, esetleg a lakáscélú támogatással kapcsolatos helyi rendelet alapján, vagy valamely más támogatási forma szabályainak figyelembevételével került elutasításra, mely így mellőzi a fentiekben jelzett anyagi és alaki követelményeket. 
Az Alkotmánybíróság 9/1992. (I. 30.) AB határozata kimondja, hogy a jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogintézmények csak akkor működhetnek alkotmányosan, ha az intézmények az eljárási normákat betartják.
Az eljáró hatóságok az előttük folyó eljárásban a döntést részben mellőzték, illetve kérelemmel összefüggésben nem adekvát döntést hoztak.
A vizsgálat során megállapítottam, hogy Siklós város jegyzőjének, mint a végrehajtást elrendelő építési hatóság azon eljárása, melyben a végrehajtásra nem képes panaszosok esetében az ilyen irányú kérelem ellenére mellőzte a kötelezettség építésügyi hatósági elrendeléséről szóló döntést, valamint Szava Község Önkormányzat polgármesterének a közigazgatási eljárási szabályok figyelmen kívül hagyásával hozott döntése az Alkotmányban deklarált tulajdonhoz, a jogorvoslathoz, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye és a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot okoztak.

Kezdeményezés
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Siklós város jegyzőjét, mint építési hatóságot, hogy határozattal döntsön a kötelezettség építésügyi hatósági elvégeztetése tárgyában (bontás, felújítás, pince tömedékelés stb.), tekintettel arra, hogy évek óta rendelkezésére áll az az információ, mely szerint a kötelezettek jövedelmi, vagyoni helyzete a végrehajtási kötelezettség teljesítését nem teszi lehetővé. 
Kérem a jegyzőt, hogy a kezdeményezésemmel kapcsolatos álláspontjáról és a megtett intézkedésről 30 napon belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 2007. március 14.

Lenkovics Barnabás sk.

Mellékletek: Az ügy jogszabályi háttere

A Magyar Geológiai Szolgálat szakvéleménye:
„Tárgy: Szava településen ismeretlen eredetű süllyedések mérnökgeológiai vizsgálata
A terepi bejárás tapasztalatai alapján az altalaj eredetű süllyedések okait három fő csoportba soroltuk:
1. Az építmények (lakóházak, melléképületek, kerítések, járdák) közvetlen környezetében a nem megfelelő csapadékvíz-elvezetés következményeként kialakult egyenetlen felszínsüllyedések (Kossuth L. u. 45., 76., 80. sz…)
2. A csapadékvíz- elvezetés hiányából és ismert és/vagy ismeretlen felszín alatti üregek (pincék) hatásaiból eredő süllyedések (Kossuth L. u. 66., 74., 75., 77., 88. sz.).
3. Ismeretlen, valószínűsíthetően felszín alatti üreg hatásaitól származóan kialakult felszíni felszakadás, beszakadás (Kossuth L. u. 77. sz.).
További megállapítások:
1. A Kossuth L. u. 75. szám alatti lakóház és melléképület szerkezetét valószínűsíthetően mindhárom altalaj eredetű hatás együttesen károsította. A meglévő pince a melléképület irányából fut be a lakóépület alá, béleletlen főtéje több helyen felszakadt, állékonysága nem biztosított, további omlása várható. A lakóépület altalaja megítélésünk szerint állékonyságát oly mértékben elvesztette, hogy azonnali statikus szakértői vizsgálatot javasoltunk az épület szerkezeti elemeit ért károk okainak, méretének tisztázására.
2. A Kossuth L. u. 77. szám alatti ingatlan északi, nem beépített részén kert- és volt szántóterületen kb. 2 m átmérőjű, a lakó elmondása alapján feltételezetten ÉK-DNy-i irányban folytatódó, valószínűsíthetően felszín alatti üreg beszakadásából származó felszakadás, üreg található, szóbeli közlés szerint kb. 3 m mélységű talppal. Az ingatlan lakóépületének udvar felőli bejárata előtti részen további, kb. 3-4 m átmérőjű többszörösen feltöltött felszínsüllyedésről számoltak be.
3. A lakóingatlanokon belül és a közterületeken a csapadékvíz-elvezetés nem megfelelően megoldott, a víz az épületek alapjai közelében elszivárog, rontva az altalaj állékonyságát.
4. A Kossuth L. utca déli oldalán, a házak oromfalaitól kb. 10 méterre húzódó csapadékvíz-elvezető földárok nem tölti be szerepét.
5. A megtekintett helyszínek közül a múltban több lakóingatlanon és környezetében folytattak nagyobb méretű üreg, illetve felszínsüllyedés feltöltést az építmények és az épített környezet védelme érdekében (szóbeli közlés szerint).
6. A régmúltban egyes pincék kialakítása a főúttól párhuzamos irányban, az udvarról a lakóépület alá befutóan történt meg (Kossuth L. u. 74. sz.).
7. A lakók elmondása szerint, a Kossuth L. u. 75. sz. ingatlanon található kútban kétoldali mesterséges és járható kitörés található.
8. A nagyobb mélységben elhelyezkedő talajvíz szintje nincs közvetlen hatással a felszínsüllyedésekre. 
9. A felszínsüllyedések hatása és az építményeken jelentkező szerkezeti változások egy része valószínűsíthetően egymással összefüggésben van. 
A megtekintett helyszínek közül az altalaj eredetű hatásoktól leginkább veszélyeztetett építmények, ingatlanok, közművek:
1. A 75. sz. lakó- és melléképület.
2. A 77. sz. ingatlan területe, lakó- és melléképület.
3. A település déli oldalán a helyszínelt (Kossuth L. u. 66-88. sz.), a házak oromfalai előtt kb. 2,5-3,0 méterre, a járdával párhuzamosan futó gázvezeték nyomvonala számos esetben a nagyobb méretű (2. típus) felszínsüllyedések hatásterületén belül van.
A felszínsüllyedések általunk feltárt, valószínűsített okai:
1. A csapadékvíz-elvezetés hiánya miatt a pleisztocén korú erózióra érzékeny löszös összlet „roskadása”, amely valószínűleg minden felszínsüllyedés kialakulásában szerepet játszik. 
2. Meglévő és/vagy nem ismert pincék, földalatti üregek hatása miatt meggyengült kőzettér. 
3. Az 1. és 2. okok egymásra hatása.
Javaslatok:
1. A Kossuth L. u. 75. szám alatti lakóház, az épület szerkezeti elemeit ért károk okainak tisztázására, lakhatóságának megítélésére azonnali statikus szakértői vizsgálatot kell elvégezni.
2. A Kossuth L. u. 77. szám alatti ingatlanon kialakult felszínsüllyedés és üregfelszakadás vizsgálatára geotechnikai vizsgálat keretében elvégzett pince és üregkutatást javaslunk.
3. Az építmények közvetlen környezetéből a csapadékvizeket úgy kell elvezetni, hogy annak az altalajra gyakorolt hatása az építmények állékonyságát hosszútávon se veszélyeztesse. A közterületeken biztosítani kell a csapadékvizek akadálytalan és eróziómentes elvezetését.
4. A település számos helyén kialakult felszínsüllyedések okainak kivizsgálására, geotechnikai vizsgálatokkal kiegészített pince és üregkutatási vizsgálati program kidolgozását, végrehajtását javasoljuk.
Indoklás
Szava település polgármestere 2004. május 18-i, telefonon történő és írásbeli megkeresésében kérte hivatalunkat, hogy a település területén, számos helyén kialakult ismeretlen eredetű felszínsüllyedéseket véleményezzük. 
A megkereséshez 2004. május 11-én Szava Község Körjegyzősége Hivatalában felvett jegyzőkönyvet mellékelt. A helyszíni szemle lakossági bejelentésre (Kossuth L. u. 77. sz.), az ismeretlen eredetű földbeomlás okainak tisztázására lett megtartva. A későbbiekben az ügyben a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal bevonása után a Magyar Geológiai Szolgálat Dél-Dunántúli Hivatala is hivatalosan megkeresésre került. Terepi bejárásunkat közösen a polgármesterrel, a megkeresés napján elvégeztük.
Szava település területén felszín közeli rétegeit meghatározóan, jelentős vastagságú pleisztocén korú, erózióra érzékeny, felszínmozgásos jelenségek kialakulására hajlamos löszös összlet építi fel. A harmad- és negyedidőszaki képződmények együttes vastagsága elérheti a 250 méter is, mely rétegek közvetlenül a paleo-mezozóos alaphegységre települnek. 
A település belterülete, a lakóingatlanok építményei egy kb. 128 m Bf. szint magasságú löszhát északi peremén, gyakorlatilag még sík területen fekszenek. A hátát nyugatról és északról a Hegyadó-árok nevezetű vízfolyás határolja, mederszintje 112 m Bf. körüli. A kiemelt terület meredek völgyoldallal kapcsolódik a vízfolyás medréhez. A lejtő már részét képezi a belterület északi oldalán fekvő ingatlanoknak. 
Előzetesen megjegyezzük, hogy a településen a felszínsüllyedések, épületkárok megjelenése az elmondások szerint már több évtizeddel ezelőtt kezdődött, a mai napig is tartó folyamat.
A csapadékvíz-elvezetés hiányossága miatti felszínsüllyedések (0,05-0,2 m mély, max. néhány m2) elsősorban a járdákat, kerítéseket, valószínűleg rossz alapozású épületek állékonyságát veszélyeztetik (Kossuth L. u. 45., 76., 80. sz. …). 
A lakók elmondása szerint számos esetben kellett a faluban az épületek alapozását megelőzően nagyméretű, több méter mély és széles üregeket feltölteni. Már elkészült építmények állékonyságának biztosítására is szükség volt ilyen típusú terepkiegyenlítésre frissen kialakult üregek megjelenésénél (pl. Kossuth L. u. 74. sz.). Szerintük ez jellemző volt a régmúlt, de az elmúlt évekre vonatkozóan is. A közölt jellemzők alapján feltételezzük, hogy a tömedékelések szakszerűtlenek voltak, az üregeket többnyire nem fogták át az alkalmazott szerkezetek, valószínűleg nem a teherviselő altalajra terhelték rá a tömedékelést.
Külön ki kell emelni a Kossuth L. u. déli oldalán a járda közeli, azzal párhuzamosan futó gázvezeték veszélyeztetettségét, nyomvonala számos esetben a nagyobb méretű (2. típus) felszínsüllyedések hatásterületén belül van. A gázvezeték mentén látható horpákban víznyelő lyukak alakultak ki, amelyek löszkút-szerű jelenség előzményére utalnak.
Szakvéleményünket a települési polgármester felkérése alapján a tárgyi terület földtani, morfológiai és felszínmozgás veszélyességének ismeretében a 132/1993. (IX. 29.) Kormányrendeletben és annak Mellékletében foglaltaknak eleget téve adtuk ki.”

40/1997. (XII. 21.) KTM rendelet az építésügyi hatósági kötelezési eljárásról
A kötelezettségek hatósági úton történő teljesítése
11. § (1) Ha a kötelezett külföldön vagy ismeretlen helyen tartózkodik, illetőleg az ügyben nem tud önállóan eljárni, és a hazai képviseletére meghatalmazott személy, illetőleg törvényes képviselője nincs, vagy pedig a jövedelmi, vagyoni helyzete miatt az elrendelt kötelezettség teljesítésére nem képes, és a teljesítés halasztást nem tűr, az elrendelt munkálatokat - a kötelezett költségére és veszélyére - az építésügyi hatóság elvégezteti. (2) Ha az elrendelt munkálatok költsége a közbeszerzésekről szóló 1995. évi XL. törvényben meghatározott értékhatárt eléri, vagy meghaladja, a munkálatok elvégzésére vonatkozó megbízás kiadása során annak rendelkezései szerint kell eljárni. (3) Az (1) bekezdésben említett esetben a szükséges lebonyolítási feladatok ellátásáról a végrehajtást elrendelő építésügyi hatóság gondoskodik. Ennek során lehetővé kell tenni, hogy a kötelezett (az ügygondnok), illetőleg a képviselője - különösen a tervező és a kivitelező kiválasztásával, a vállalkozási szerződések tartalmával, az építmény felülvizsgálatának eredményével, a szakértői véleménnyel, az építészeti-műszaki tervvel, az elvégzett építési munkák átadás-átvételével és a költségek megállapításával kapcsolatban - javaslatait az építésügyi hatóság által meghatározott időpontig megtehesse, és az észrevételeit közölhesse.
12. § Ha az elrendelt munkálatokat a kötelezett költségére és veszélyére a beépítési kötelezettség teljesítésének kivételével az építésügyi hatóság végezteti el, az ahhoz szükséges pénzügyi fedezet megelőlegezéséhez - elszámolási kötelezettséggel - forrás pályázható meg: a) a Központi Környezetvédelmi Alapból (a továbbiakban: KKA) az arról szóló törvény rendelkezései szerint a beépítési kötelezettség teljesítésének kivételével, továbbá b) az építésügyi bírságból a KKA-ba befolyt bevételből az ingatlan (építmény) fekvése szerint illetékes települési önkormányzatot, illetőleg az eljáró építésügyi hatóságot megillető részesedésből.
13. § (1) Az építésügyi hatóság az általa elvégeztetett munkálatok befejezését követően a felmerült költségeket és ezek alapján a kötelezett - több személy együttes kötelezése esetében a részkötelezettségek arányában megosztott - költségviselési kötelezettségét határozattal állapítja meg. (2) A jogerős és végrehajtható határozattal megállapított - az építésügyi hatóság által megelőlegezett - költségek behajtásáról az Áe. szabályai szerint kell gondoskodni. (3) A kötelezett(ek) befizetéseit, illetőleg a behajtott köztartozás összegét a 13. §-ban említett forrás javára vissza kell utalni.

2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
72. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell
a) az eljáró hatóság megnevezését, az ügy számát és ügyintézőjének nevét,
b) a jogosult vagy kötelezett ügyfél nevét (megnevezését) és lakóhelyét (székhelyét vagy telephelyét) vagy tartózkodási helyét (szálláshelyét),
c) az ügy tárgyának megjelölését,
d) a rendelkező részben
da) a hatóság döntését, továbbá a fellebbezés (keresetindítás), illetve a fellebbezés elektronikus úton való benyújtásának lehetőségéről való tájékoztatást,
db) a szakhatóság megnevezését és állásfoglalását,
dc) az ügyfélnek, valamint az eljárás egyéb résztvevőinek járó költségtérítés, illetve munkadíj összegéről szóló rendelkezést, ha annak megállapítása nem külön végzésben történt,
dd) az eljárási költségek viseléséről szóló döntést,
de) a kötelezettség teljesítésének határnapját vagy határidejét és az önkéntes teljesítés elmaradásának jogkövetkezményeit,
df) a határozatban megállapított fizetési kötelezettség és a fellebbezési illeték elektronikus úton való megfizethetőségéről szóló tájékoztatást,
e) az indokolásban
ea) a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat,
eb) az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait,
ec) a mérlegelési, méltányossági jogkörben hozott határozat esetén a mérlegelésben, a méltányossági jogkör gyakorlásában szerepet játszó szempontokat és tényeket,
ed) a szakhatósági állásfoglalás indokolását,
ee) az eljárás során alkalmazott lefoglalás indokait,
ef) azokat a jogszabályhelyeket, amelyek alapján a hatóság a határozatot hozta,
eg) a hatóság hatáskörét és illetékességét megállapító jogszabályra történő utalást,
f) a döntéshozatal helyét és idejét, a döntés kiadmányozójának a nevét, hivatali beosztását,
g) a döntés kiadmányozójának aláírását és a hatóság bélyegzőlenyomatát, elektronikus dokumentum formájában kiadott döntés esetén a minősített elektronikus aláírást.
(2) A végzésnek tartalmaznia kell az (1) bekezdés a), b), c), da), dd), f) és g) pontjában meghatározott tartalmi elemeket, valamint a döntés részletes indokolását, ezen belül az (1) bekezdés ef) és eg) pontjában meghatározott tartalmi elemeket. Ha a végzés fizetési kötelezettséget állapít meg, tartalmaznia kell a kötelezettség elektronikus úton való teljesíthetőségéről szóló tájékoztatást is.