Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 4263/2005. számú ügyben

Ügyintéző: Andrásné dr. Bognár Ildikó
Az eljárás megindulása
Egy létavértesi lakos a beadványában azt panaszolta, hogy 2005. januártól az önkormányzat a kommunális adót 6000 Ft-ról 12.000 Ft-ra emelte, arra hivatkozással, hogy az AKSD Debreceni Vállalat 6000 Ft-ért szállítja el a kommunális hulladékot. A panaszos a beadványában előadta, hogy nem termel hulladékot, így a szolgáltató nem végez hulladékszállítást.
Sérelmezte továbbá, hogy kéményseprési díjat kell fizetnie annak ellenére, hogy azért semmilyen szolgáltatást nem végeznek.
A panasz alapján a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye megsértésének gyanúja miatt rendeltem el vizsgálatot, melynek során megkerestem az önkormányzat jegyzőjét, akitől a vonatkozó helyi rendelet megküldését, valamint tájékoztatást kértem az ügyben kialakult álláspontjáról. Telefonon megkerestem továbbá a Hajdú-Bihar Megyei Fűtéstechnikai Vállalat illetékesét, akitől a panaszost érintő kéményseprési szolgáltatással kapcsolatosan kértem tájékoztatást.

A megállapított tényállás
A jegyző megküldte Létavértes Város Önkormányzat Képviselő-testületének 17/2004. (IV. 29.) számú rendeletét a kommunális adóról, valamint a 41/2004. (XII. 20.) számú rendeletét a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos hulladékkezelési helyi közszolgáltatásról. Egyben tájékoztatott, hogy az Önkormányzat évtizedeken keresztül ellenszolgáltatás nélkül biztosította a lakossági kommunális hulladék szervezett elszállítását. A hulladékszállítás költségeit az önkormányzat saját forrásból fedezte. A kommunális adó bevezetésekor, illetve az adómértékének megállapításakor a mindenkori képviselőtestület a lakosság teherbíró képességét az önkormányzat mindenkori anyagi lehetőségeihez mérten igyekezett figyelembe venni, ezért a kommunális adó mértéke soha nem érte el a törvény által biztosított maximumot, sőt jelentősen az alatt maradt. Az európai uniós előírásokkal összefüggésben kezdődött meg ISPA program keretében a debreceni térségi hulladéklerakó építése. A programhoz, mint a térség valamennyi települése Létavértes is csatlakozott, s ennek keretében a csatlakozó önkormányzatok részére ingyenesen biztosították a 120 literes űrtartalmú gyűjtőedényt. 2004-ben került átadásra a térségi hulladéklerakó, melyet a debreceni A.K.S.D. Kft. működtet. 2005-ben vált esedékesség településükön is a lakossági kommunális hulladék A.K.S.D. Kft. útján történő elszállítása. A jogszabály alapján a Kft., mint szolgáltató által elkészített és beterjesztett díjkalkuláció alapján a képviselőtestület a lehetőségeket mérlegelve hozta meg a döntését a díjfizetéssel kapcsolatban, azaz a kommunális adó 12.000 Ft-ra történő emelése mellett a hulladékszállításért önkormányzat által a szolgáltatónak egy összegben történő megfizetéséről. A kommunális adóról szóló rendeletben biztosított kedvezmények terén a képviselőtestület azon ingatlanok tekintetében, ahol nem történik szemétszállítás 50 %-os kedvezményt biztosított. Tájékoztatott a jegyző, hogy a panaszos kérelmet nyújtott be a képviselőtestület Egészségügyi és Szociális Bizottságához, melyben az önkormányzat támogatását kérte ahhoz, hogy kommunális adóját a II. félévben meg tudja fizetni, mely kérelmet a bizottság támogatólag bírálta el.
Telefonon tájékoztatott az önkormányzat illetékese, hogy a kommunális adó összege 5000 Ft-ról emelkedett 12.000 Ft-ra, mely egyben magába foglalja az évi 10.224 Ft hulladékszállítási díjat is.

A Hajdú-Bihar Megyei Fűtéstechnikai Vállalat illetékese tájékoztatott, hogy panaszos ingatlanában két darab szilárd tüzelésű kémény van. Eddig minden évben elvégezték a kötelező kéményseprési szolgáltatást, ez évben azonban 3 alkalommal is megpróbáltak a kéményseprők eleget tenni a kötelező kéményseprési szolgáltatásnak, de a panaszos ezt nem tette lehetővé.

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.

Az ügy jogszabályi háttere
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
201. § (1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért - ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik - ellenszolgáltatás jár. (2) Ha a szolgáltatás és ellenszolgáltatás között anélkül, hogy az egyik felet az ajándékozás szándéka vezetné, a szerződés megkötésének időpontjában feltűnően nagy az értékkülönbség, a sérelmet szenvedő fél a szerződést megtámadhatja.

2000. évi XLIII. törvény a hulladékgazdálkodásról (továbbiakban: Hgt.)
20. § (1) Az ingatlan tulajdonosa, birtokosa vagy használója (a továbbiakban együtt: ingatlantulajdonos) köteles az ingatlanán keletkező, az ideiglenes tárolásra szolgáló (közműpótló) létesítmények, berendezések ürítéséből származó, illetve közüzemi csatornahálózatba vagy más módon befogadóba vagy szennyvíztisztítóba nem vezetett települési folyékony hulladékot, valamint a települési szilárd hulladékot a külön jogszabályban előírtak szerint gyűjteni, továbbá az annak begyűjtésére feljogosított hulladékkezelőnek átadni.
21. § (1) A települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást (a továbbiakban: közszolgáltatás) szervez, és tart fenn.
23. § A települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg: a) a helyi közszolgáltatás tartalmát, a közszolgáltatással ellátott terület határait; b) közszolgáltató megnevezését, illetőleg annak a működési területnek a határait, amelyen belül a közszolgáltató a közszolgáltatást rendszeresen köteles ellátni; c) a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a közszolgáltató és az ingatlantulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit - beleértve az egyes ingatlanfajtákra vonatkozó speciális szabályokat -, a szolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit; d) a közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének - jogszabályban nem rendezett - módját és feltételeit; e) a közszolgáltatással összefüggő - jogszabályban nem rendezett - települési önkormányzati feladat- és hatáskört; f) az elvégzett szolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét.
25. § (1) A közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan, a) a közszolgáltatás jellegét, b) a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét, c) a közszolgáltatást működtető szolgáltató hatékony működéséhez szükséges folyamatos ráfordításaihoz és a működés fejleszthető fenntartásához szükséges költségeket - beleértve a szolgáltatás megkezdését megelőzően felmerülő, a szolgáltatás ellátásához szükséges beruházások költségeit -, külön-külön meghatározva a szállítás és begyűjtés, illetve az ártalmatlanítás költségeit; utóbbi esetben a díjat, a kezelő létesítmény bezárását és lerakó esetén a bezárást követő utógondozás és harminc évig történő monitorozás költségeit külön jogszabályban meghatározott módon figyelembe véve kell meghatározni.
26. § (1) A hulladékkezelési közszolgáltatás igénybevételéért az ingatlantulajdonost terhelő díjhátralék adók módjára behajtható köztartozás. (2) A díjhátralék keletkezését követő 30 napon belül a közszolgáltató felhívja az ingatlantulajdonos figyelmét a díjfizetési kötelezettségének elmulasztására és felszólítja annak teljesítésére. (3) A felszólítás eredménytelensége esetén a díjhátralék keletkezését követő 90. napot követően a közszolgáltató - a felszólítás megtörténtének igazolása mellett - a díjhátralékot a települési önkormányzattól igényelheti.
27. § (1) A települési hulladékkezelési közszolgáltatást ellátó közszolgáltató feladata a környezetvédelmi előírások megtartása mellett - az önkormányzati rendeletben előírt módon - a települési hulladék ingatlantulajdonosoktól történő begyűjtése, elszállítása a települési hulladékkezelő telepre, illetőleg a települési hulladék kezelése, kezelő létesítmény üzemeltetése, a szolgáltatás folyamatosságának biztosítása.

1995. évi XLII. törvény az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről
1. § (2) A helyi önkormányzat által szervezett, az e törvényben meghatározott kéményseprő-ipari közszolgáltatást a helyi közszolgáltatással ellátott területen levő ingatlan tulajdonosa, használója köteles igénybe venni.
3. § f) E törvény alkalmazásában kötelező kéményseprőipari közszolgáltatás: a lakásban, helyiségben lévő tüzelőberendezés égéstermékének elvezetésére szolgáló kémény és tartozékának, füstjáratának időszakos ellenőrzése, tisztítása, a kémény időszakos műszaki felülvizsgálata, a használatával összefüggő szakvélemény adása. 
4. § (3) A belügyminiszter rendeletben állapítja meg a kéményseprő-ipari közszolgáltatás szakmai követelményeit, valamint a tevékenység körét és az ellátásra való jogosultság feltételeit. 

242/2000. (XII. 23.) Korm. rendelet a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól (továbbiakban: Kormányrendelet)
2. § (3) A települési hulladék kezelésére irányuló közszolgáltatás díjmegállapításának ki kell terjednie a közszolgáltatás teljesítésének gyakoriságára és módjára, a teljesítés helyének, a díjfizetési feltételeknek és módoknak a megállapítására.
3. § (1) A települési hulladék kezelésének díját az önkormányzat a következő díjfizetési időszakra állapítja meg. A díjfizetési időszakot - amely legalább egy év - és annak kezdetét az önkormányzat rendeletében határozza meg.
5. § A települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetnie annak, aki a jogszabályok rendelkezései szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett.
6. § (1) A közszolgáltatás díját úgy kell meghatározni, hogy a) a tartós működéshez szükséges nyereség fedezetének, illetve az indokolt költségek és ráfordítások megtérülésének biztosítására alkalmas legyen és b) ösztönözzön a közszolgáltatás biztonságos és legkisebb költségű ellátására, a közszolgáltató kapacitásának hatékony kihasználására, valamint a hulladékkeletkezés csökkentésére és a hatékony hulladékgazdálkodásra. (2) Indokolt költségnek és ráfordításnak minősül különösen a hulladékbegyűjtés, -szállítás és -ártalmatlanítás gyakorlásához szükséges, a hulladékártalmatlanító létesítmények, illetve a leeresztő helynek a közszolgáltatással kapcsolatos üzemeltetési és karbantartási költségei és ráfordításai, a környezetvédelmi kiadások és ráfordítások, valamint a közszolgáltatás körében működtetett létesítmények utógondozásának és monitorozásának a díjfizetési időszakra vetített költsége.
7. § (1) A közszolgáltatási díj megállapítása az  általános forgalmi adó nélkül számított egységnyi díjtételek meghatározásával történik. Az egységnyi díjtételt a 6. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott indokolt költségek, ráfordítások és a 6. § (3) bekezdése szerinti nyereség összege és a várható szolgáltatási mennyiség hányadosaként kell megállapítani. Települési szilárd hulladék esetében a várható szolgáltatási mennyiség a településen szolgáltatást igénybe vevők számának és a fajlagos hulladékmennyiségnek a szorzata. A fajlagos hulladékmennyiség  meghatározása a díjkalkuláció része, amelyet az előző évi tényleges szolgáltatási mennyiség alapján kell számítani. (2) a) Az egységnyi díjtétel a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás esetén a gyűjtőedényzet egyszeri ürítési díja, illetve az elszállításra átvett hulladék tömeg vagy térfogat szerint meghatározott díja; (6) a.) A fizetendő közszolgáltatási díj a települési szilárd hulladék esetében az egységnyi díjtétel és az ürítések  mennyiségének, illetve gyakoriságának a szorzata. 
8. § (5) Nem tagadhatja meg a közszolgáltatási díj megfizetését az, aki a települési hulladékkal kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állását igazolja.
9. § (1) Az önkormányzat rendeletében meghatározza a közszolgáltatási díjat és a díjalkalmazás feltételeit.

27/1996. (X. 30.) BM rendelet a kötelező kéményseprő-ipari közszolgáltatásról
4. § (1) Szilárd- és olaj-tüzelőberendezés füstgáz elvezetésére szolgáló egyedi és gyűjtőkéményeket, valamint azok kéménytoldóit és szikrafogóit – …. – félévente egy alkalommal kell ellenőrizni és tisztítani.

Létavértes Város Önkormányzat Képviselő-testületének 41/2004. (XII. 20.) számú rendelete a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos hulladékkezelési helyi közszolgáltatásról
Létavértes Város Önkormányzat Képviselő-testületének 17/2004. (IV. 29.) számú rendelete a kommunális adóról

A vizsgálat megállapításai
A Hgt. alapján az ingatlantulajdonosok kötelesek az ingatlanukon keletkező települési szilárd hulladékot gyűjteni és az arra feljogosított hulladékkezelőnek átadni. Ennek a törvényi rendelkezésnek egészségügyi és környezetvédelmi okai vannak, hiszen minden ingatlanon keletkezik olyan hulladék, amelyet nem lehet komposztálás, elégetés útján megsemmisíteni. A kormányrendelet pedig kimondja, hogy „nem tagadhatja meg a közszolgáltatási díj megfizetését az, aki a települési hulladékkal kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állását igazolja” (8 §. (5) bek.)
A jelenleg hatályos, hivatkozott hulladékgazdálkodási jogszabályok szerint a kötelező közszolgáltatás igénybevételének és az érte járó díj megfizetésének a panaszos által előadott kifogás – nem termel hulladékot – nem feltétele.
Megállapítom, hogy a tulajdonosok kötelesek a szemétszállítási közszolgáltatást igénybe venni és ezért a díjat megfizetni. E tekintetben tehát alkotmányos joggal összefüggő visszásság nem állapítható meg.  
A panaszos sérelmesnek tartja hogy 2005. januártól az önkormányzat a kommunális adót 6000 Ft-ról 12.000 Ft-ra emelte arra hivatkozással, hogy az AKSD Debreceni Vállalat 6000 Ft-ért szállítja el a kommunális hulladékot. Az önkormányzat tájékoztatása szerint a kommunális adó összege 5000 Ft-ról emelkedett 12.000 Ft-ra, mely egyben magába foglalja az évi 10.224 Ft hulladékszállítási díjat is. Ebben az esetben a kommunális adóról szóló helyi rendeletben meghatározott mentességi eseteket kivéve, minden ingatlan tulajdonos – a termelt szemét mennyiségétől függetlenül – évi 10.224 Ft-ban fizeti meg a hulladékszállítási díjat.
A Hgt. kötelezővé teszi az ingatlantulajdonosok számára a települési szilárd hulladék gyűjtését és a közszolgáltatás igénybevételét (20. § (1) bekezdése). A Hgt. felhatalmazza az önkormányzatokat, hogy helyi rendeleteikben szabályozzák a települési szilárd hulladék elszállításával kapcsolatos közszolgáltatás igénybevételének módját. Az önkormányzatok a felhatalmazás alapján maguk határozzák meg az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetés módját, a díj mértékét. Ez történhet – mint azt számos önkormányzat alkalmazza – külön díjtétel megfizetésével, ebben az esetben a számlát a közszolgáltató közvetlenül az ingatlantulajdonosok számára állítja ki, az önkormányzattal kötött szerződés alapján. Ettől eltérően több önkormányzat követi azt a gyakorlatot is, hogy a hulladékszállítás díját valamelyik típusú helyi adóban (pl. kommunális adó) rendeli megfizetni, ekkor az adó összege magában foglalja a hulladékszállítási díj megfizetését is. 
Mindezek alapján azonban Létavértes Város Önkormányzat Képviselő-testületének vizsgált rendeletei azzal, hogy a hulladékszállítási díj megfizetését ingatlanonként évi 10.244 Ft-ban állapítja meg (kizárólag 120 literes gyűjtőedényzet mellett), nem biztosítja a lakosok számára az arányos díjfizetés lehetőségét. 
A Hgt. kimondja, hogy „a közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan, a közszolgáltatás jellegét, a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét, a közszolgáltatást működtető szolgáltató hatékony működéséhez szükséges folyamatos ráfordításaihoz és a működés fejleszthető fenntartásához szükséges költségeket” alapul véve kell megállapítani (25. §). A Kormányrendelet szerint a közszolgáltatási díj megállapítása az általános forgalmi adó nélkül számított egységnyi díjtételek meghatározásával történik. Az egységnyi díjtétel „a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás esetén a gyűjtőedényzet egyszeri ürítési díja, illetve az elszállításra átvett hulladék tömeg vagy térfogat szerint meghatározott díja” (6-7. §).
Az Alkotmánybíróság számos határozatában foglalkozott a hulladékszállítási díj megállapításával. Így az 52/1998. (XI. 27.) AB határozatban kimondta, hogy az "igazi arányosságot az olyan tartalmú rendelkezés valósíthatja meg, amely a díjtétel megállapítását az elszállított szemét mennyiségéhez igazítja". 
A 12/2000. (III. 31.) AB határozat kifejtette, hogy "A jóhiszeműség és a tisztesség elvének való megfelelés Ptk.-beli szabálya erősíti azt az önkormányzatokkal szembeni követelményt, hogy amikor a szemétszállítási díj meghatározása során a díj összegét nem a tényleges szemétkibocsátáshoz és az elszállított szemét mennyiségéhez, hanem más mutatóhoz (pl. lakásban élő személyek száma, lakóegységek és más helyiségek száma, kiürített tartóedények száma, űrmérete stb.) kötik, fokozottan törekedjenek a szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének megvalósítására" (ABH 1998. 492, 495.).
További lépésként kimondta az Alkotmánybíróság, hogy a "közületi díjmegállapítás (szemétszállításra használt edénytérfogat + gyűjtési gyakoriság) már alkalmas a szemét ténylegesen elszállított és ártalmatlanításra kerülő munkamennyiség, mint szolgáltatás, és az ehhez kapcsolódó díj, mint ellenszolgáltatás arányosságának megállapítására. A közületi szemétszállítási és ártalmatlanítási szolgáltatás díjfizetési kötelezettségének meghatározása, vagyis a szerződött űrtartalmú szeméttároló edénynek a gyűjtési gyakoriságon alapuló szolgáltatási díja okkal vélelmezhetően a szolgáltatás és az ellenszolgáltatás tényleges egyenértékűségének érvényesüléséhez vezet. (...) Mivel a tárolóedények űrtartalma és a szemétszállítás gyakorisága a kibocsátott szemét tényleges mennyiségét tükröző normaszámítási mód, az erre alapított szolgáltatási díj megállapítás tehát a szolgáltatás és az ellenszolgáltatás arányosságát tükrözi" (48/2000. (XII. 18.) AB határozat).
Tekintettel arra, hogy a hulladékszállítási közszolgáltatás megfizetésének módjáról az önkormányzatok maguk dönthetnek, nem okoz alkotmányos joggal összefüggő visszásságot az, hogy a létavértesi önkormányzat a vonatkozó rendeletek alapján, egy összegben fizetteti meg a kommunális adót és a hulladékszállítás díját.
Megállapítom, hogy Létavértes Város Önkormányzatának vizsgált rendeletei visszásságot okoznak az Alkotmányban deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelményével, és azzal az ugyancsak az Alkotmányban rögzített rendelkezéssel összefüggésben, mely szerint a helyi képviselő-testület rendelete nem lehet ellentétes magasabb szintű jogszabállyal. Az adott esetben ez azt jelenti, hogy a rendeletek együttes alkalmazása azzal, hogy ingatlanonként 10.244 Ft-ban határozza meg a hulladékszállítási díjat (mely a 12.000 Ft összegű kommunális adóban kerül megfizetésre), a lakosok számára nem biztosítja az arányos díjfizetés lehetőségét, és így nem felel meg a magasabb szintű jogszabályokban, azaz a Hgt.-ben és a kormányrendeletben foglalt, szolgáltatás-ellenszolgáltatás arányossága követelményének.
Megjegyzem, hogy a 41/2004. (XII. 20.) számú hulladékkezelésre vonatkozó helyi rendelet 17. § (6) bekezdése félreérthető, mivel e szerint „mentesül a közszolgáltatási díj megfizetése alól valamennyi magánszemély ingatlantulajdonos”.
Álláspontom szerint azzal, hogy a közszolgáltatási díj megfizetése a kommunális adóban történik meg, a díjfizetés alól a lakosok nem mentesülnek, hanem azt egy másik adótípusban fizettetik meg velük.
Végezetül az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről szóló 1995. évi XLII. törvény 1. § (2) bekezdése szerint a helyi önkormányzat által szervezett, az e törvényben meghatározott kéményseprő-ipari közszolgáltatást (a lakásban, helyiségben lévő tüzelőberendezés égéstermékének elvezetésére szolgáló kémény és tartozékának, füstjáratának időszakos ellenőrzése, tisztítása, a kémény időszakos műszaki felülvizsgálata, a használatával összefüggő szakvélemény adása) a helyi közszolgáltatással ellátott területen levő ingatlan tulajdonosa, használója köteles igénybe venni. A kötelező kéményseprő-ipari közszolgáltatásról szóló 27/1996. (X. 30.) BM rendelet szerint a szilárd- és olaj-tüzelőberendezés füstgáz elvezetésére szolgáló egyedi és gyűjtőkéményeket, valamint azok kéménytoldóit és szikrafogóit – …. – félévente egy alkalommal kell ellenőrizni és tisztítani.
A szolgáltató eddig minden évben elvégezte a kötelező kéményseprési szolgáltatást, azonban ez évben a panaszos ezt többszöri próbálkozásuk ellenére sem biztosította.
Megállapítom, hogy a tulajdonosok kötelesek a kéményseprési közszolgáltatást igénybe venni és ezért a díjat megfizetni. E tekintetben tehát alkotmányos joggal összefüggő visszásság nem állapítható meg.

Ajánlás
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy a megállapított alkotmányos joggal összefüggő visszásság orvoslása érdekében, törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja meg, hogy Létavértes Város Önkormányzat Képviselő-testülete által hozott a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos hulladékkezelési helyi közszolgáltatásról szóló 41/2004. (XII. 20.) számú rendeletének, valamint a kommunális adóról szóló 17/2004. (IV. 29.) számú rendeletének az együttes alkalmazása során megállapított szemétszállítási díj mértékére vonatkozó előírása teljes mértékben megfelel-e a vonatkozó jogszabályoknak, és amennyiben vizsgálata eredményeként szükségesnek tartja, úgy kezdeményezze a rendeletek módosítását.
Kérem a hivatalvezetőt, hogy az ajánlásommal kapcsolatos álláspontjáról és a megtett intézkedésről 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjen.

Budapest, 2005. november 22.
Takács Albert sk.