Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 4174/2005. számú ügyben

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
Az eljárás megindítása
A benyújtott dokumentumok szerint – amelyhez a panaszos beadványt nem mellékelt – a panaszos 1987. február 15-én született fiát, H. R.-t a bíróság az édesanyjához helyezte. H. R. Budapest Főváros IV. kerület Újpest Gyámhivatalától (a továbbiakban: gyámhivatal) kérte, hogy nagyanyjához költözhessen. H. R. 2003. december 5-én a szülői házat a gyámhivatal engedélyével elhagyta. A panaszos fia a szülői ház elhagyását követően 18. életéve betöltéséig nem kapott családi pótlékot. 
A beadvánnyal kapcsolatban alkotmányos jogok sérelmének gyanúja merült fel, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam. A gyámhivatal, továbbá a Magyar Államkincstár Budapesti és Pest Megyei Regionális Igazgatósága Családtámogatási és Szociális Ellátási Iroda Családtámogatási Osztályának (a továbbiakban: családtámogatási osztály) vezetőjétől tájékoztatást és az ügyben keletkezett dokumentumok másolatának rendelkezésemre bocsátását kértem.

A megállapított tényállás
A gyámhivatal 15338/2003. számú, 2003. december 5-én kelt határozatával engedélyezte H. R.-nak a szülői ház elhagyását. H. R. édesanyjától a nagyanyjához költözött. H. R. édesanyja a határozatot megfellebbezte. Budapest Főváros Közigazgatási Hivatal Fővárosi Gyámhivatala 06-66/2004. számú, 2004. február 27-én kelt határozatával az elsőfokú határozatot helyben hagyta.
H. R. nagyanyja 2004. március 7-én jelezte a gyámhivatalnak, hogy unokája édesanyja nem adja át neki a családi pótlékot és az apa által fizetett gyermektartásdíjat, az anya a gyermek tartásához semmilyen módon nem járul hozzá.
A nagyszülő unokája után családi pótlékét igényelt. Kérelmét a családtámogatási osztály 692903/5/2003. számú, 2004. május 13-én kelt határozatával elutasította. A nagyszülő a határozatot 2004. június 2-án megfellebbezte. A Magyar Államkincstár Cs-3411/2004. számú, 2004. augusztus 9-én kelt határozatával az első fokú határozatot helybenhagyta.
2004. november 10-én H. R. a gyámhivatalnak jelezte, hogy nagyanyja családi pótlék iránt benyújtott kérelmét a Magyar Államkincstár elutasította, a családi pótlékot senki nem veszi fel, kérte a gyámhivatal segítségét. A gyámhivatal az anyát 2004. november 12-én idézte. Az anya, írásban közölte, hogy nem kíván az idézésre megjelenni.
A gyámhivatal 2004. december 6-án kelt levelében felhívta az anyát arra, hogy H. R. után a családi pótlékot visszamenőlegesen igényelje meg, azt adja át neki. Minderről H. R.-t írásban tájékoztatta.
H. R. 18. életéve betöltését követően, 2005 februárjában saját jogán családi pótlékot igényelt. Kérte, hogy a neki járó családi pótlékot visszamenőlegesen, 2003 decemberétől kezdődően édesapja bankszámlájára, vagy lakóhelyére folyósítsák. Tekintettel arra, hogy H. R. édesapja háztartásában tartózkodott, a családi pótlékot 2005. április 3-án a panaszos is igényelte.
A családtámogatási osztály a panaszos és fia kérelmét 2003. december 1-jétől 2004. november 30.-ig elutasította, H. R. után családi pótlékot 2004. december 1-jétől kezdődően folyósított a panaszosnak. A panaszos a határozatot megfellebbezte, méltányos elbírálást kért.
A családtámogatási osztály 2005. június 2-án kelt levelében tájékoztatta a panaszost arról, hogy a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény (a továbbiakban: Cst.) 37. § (1) bekezdése alapján a családi pótlékot a benyújtást megelőző két hónapra visszamenőleg folyósíthattak. A panaszost tájékoztatták arról is, hogy mivel fia 2003. decemberében elhagyta édesanyja háztartását az anya ettől kezdve nem kaphatta utána a családi pótlékot, a nagyszülő igénylését pedig gyámnevezés hiányában el kellett utasítaniuk. A panaszost tájékoztatták arról is, hogy a hatályos jogszabály méltányos elbírálást sem az első, sem a másodfokú eljárásban nem tesz lehetővé. Végül felhívták a panaszos figyelmét arra, hogy ha a tájékoztatás ellenére élni kíván jogorvoslati jogával, jelezze a családtámogatási osztálynál. A panaszos újabb fellebbezést nem nyújtott be. 
A családtámogatási osztály H. R. után családi pótlékot középiskolai tanulmányainak befejezéséig, 2005. június 30-ig folyósított.

Az érintett alkotmányos jog
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges. 
70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.

Jogszabályi háttér
1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról (Csjt.)
70. § A kiskorú gyermek szülői felügyelet vagy gyámság alatt áll.
77. § (2) A tizenhatodik életévét betöltött gyermek a szülői házat vagy a szülők által kijelölt más tartózkodási helyet a gyámhatóság engedélyével a szülők beleegyezése nélkül is elhagyhatja, ha az fontos okból érdekében áll.

149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer.)
21. § (1) A szülői ház elhagyásával kapcsolatos eljárás a gyermek, a szülői felügyeleti jogot gyakorló szülő, illetve a gyermeket gondozó személy kérelmére indul. (2) A gyámhivatal a szülői ház vagy a szülők által kijelölt más tartózkodási hely elhagyásának engedélyezése során [Csjt. 77. § (2) bek.] vizsgálja, hogy a gyermek törvényes képviselete, lakhatása és tartása a kérelemben megjelölt helyen miképpen biztosítható. (3) A gyámhivatal a (2) bekezdésben megjelölt eljárása során, ha a gyermek nem intézménybe, hanem magánszemélyhez kíván költözni, köteles a magánszemélyt is meghallgatni és nála környezettanulmányt készíteni. (4) Ha a gyámhivatal a szülői ház elhagyását engedélyezi, egyúttal megállapítja, hogy a szülői ház elhagyásának engedélyezése - a gondozás, nevelés kivételével - a szülők szülői felügyeleti jogát és tartási kötelezettségét nem érinti. (5) Ha a gyámhivatal a kérelmet elutasítja és a gyermek a szülői házat már engedély nélkül elhagyta, egyidejűleg kötelezi a gyermeket a visszatérésre. Ugyanígy jár el abban az esetben is, ha az engedély megadását követően a feltételek megváltozása miatt az engedélyt visszavonja. 

1998. évi LXXXIV. törvény a családok támogatásáról (Cst.)
4. § E törvény alkalmazásában k) saját háztartásban nevelt, gondozott gyermek: az a gyermek, aki a szülővel, nevelőszülővel, gyámmal életvitelszerűen együtt él és annak gondozásából rendszeres jelleggel legfeljebb csak napközbeni időszakra kerül ki.
7. § (1) Családi pótlékra jogosult a) a vér szerinti, az örökbe fogadó szülő, a szülővel együtt élő házastárs (a továbbiakban együtt: szülő), a nevelőszülő, a hivatásos nevelőszülő, a gyám ac) az általános iskolai, középiskolai, szakiskolai (a továbbiakban együtt: közoktatási intézmény) tanulmányokat folytató és a (2) bekezdésben megjelölt életkorú saját háztartásában nevelt gyermekre tekintettel; d) a tizennyolcadik életévét betöltött tartósan beteg, illetve súlyosan fogyatékos személy, feltéve, ha utána tizennyolcadik életévének betöltéséig magasabb összegű családi pótlékot folyósítottak. (2) A közoktatási intézményben tanulmányokat folytató gyermek után a családi pótlék annak a tanévnek a végéig jár, amelynek időtartama alatt betölti a 23. életévét.
8. § (3) Családi pótlékra jogosult saját jogán a) a 7. § (1) bekezdésének d) pontjában megjelölt személy, b) a közoktatási intézményben tanulmányokat folytató, a 7. § (2) bekezdésében megjelölt életkorú, nagykorú személy,
37. § (1) Az ellátás az igény benyújtásának időpontjától jár, feltéve, hogy a benyújtás időpontjában a jogosultsági feltételek fennállnak. Az ellátást az igény késedelmes benyújtása esetén, visszamenőleg legfeljebb két hónapra, az igénybejelentés napját megelőző második hónap első napjától kell megállapítani, ha a jogosultsági feltételek ettől az időponttól kezdve fennállnak.
41. § (1) Jogalap nélkül veszi igénybe az ellátást az a személy, aki a) arra nem jogosult, vagy (2) Az, aki ellátást jogalap nélkül vett fel, köteles azt visszafizetni, ha erre a felvételtől számított 30 napon belül írásban kötelezték.

A vizsgálat megállapításai
A Gyer. 21. §. (4) bekezdése szerint a szülői házat elhagyó fiatalkorú szülőjének szülői felügyeleti joga a gondozás nevelés tekintetében szünetel, törvényes képviseleti joga, továbbá tartási kötelezettsége fennáll.
A családjogi törvény 70. §-a kimondja, hogy „a kiskorú gyermek szülői felügyelet vagy gyámság alatt áll”. Tekintettel arra, hogy a szülői házat elhagyó fiatalkorú továbbra is szülői felügyelet alatt állt, számára a gyámhivatal nem rendelhetett gyámot.
A Cst. alapján családi pótlékra a vér szerinti szülő a közoktatási intézményben tanulmányokat folytató saját háztartásában nevelt gyermekre tekintettel jogosult. A vér szerinti szülő tehát nem igényelhet családi pótlékot a vele életvitelszerűen nem egy háztatásban lévő, gyámhivatali engedéllyel a szülői házat elhagyó, 16. életévét betöltött gyermeke után. A Cst. nem teszi lehetővé, hogy a szülői házat elhagyó fiatalt befogadó, őt nevelő, gondozó személyt a gyámhivatal gyámul rendelje. Tehát, ha a szülői házat elhagyó fiatal közoktatási intézményben folytatja tanulmányait, családi pótlékot az őt gondozó személy jogszabályi felhatalmazás hiányában nem kaphat, azt a vér szerinti szülő sem igényelheti.
Megállapítottam, hogy a konkrét ügyben a gyámhivatal, a családtámogatási osztály és a Magyar Államkincstár határozatai a vonatkozó jogszabályoknak megfeleltek, alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem okoztak.
Megállapítottam továbbá, hogy sem a Gyer., sem a Cst. szabályai nem rendelkeznek arról, hogy a szülői házat gyámhivatali engedéllyel elhagyó fiatal családi pótlékát – a jogosultság feltételeinek fennállása esetén – ki igényelheti. A jogszabályi hiányosság miatt H. R. 12 havi családi pótléktól elesett.
Megállapítottam azt is, hogy a Gyer. rendelkezik a szülő tartási kötelezettségének fennállásáról a 16. életévét betöltött fiatalkorú szülői ház elhagyása esetén, de annak módját nem szabályozza.
Összességében a jogi szabályozás hiányossága visszásságot okoz az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében rögzített, a gyermekeket megillető megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez való jogával. Sérti az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében deklarált hátrányos megkülönböztetés tilalmát is az, hogy a családi házat engedéllyel elhagyó fiatalkorú után 18. életévének betöltéséig senki nem jogosult családi pótlékot igényelni.
A visszásságok megszüntetése érdekében az Obtv. 25. §-ában kapott felhatalmazásom alapján az ifjúsági, családügyi, szociális és esélyegyenlőségi miniszternek 
javaslom, fontolja meg 
- a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény oly módon való módosítását, hogy ha a gyámhivatali engedéllyel a szülői házat elhagyó fiatalkorú tanulmányait közoktatási intézményben folytatja, akkor az őt nevelő, gondozó személy legyen jogosult a családi pótlék igénylésére.
- a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet kiegészítését azzal, hogy a gyámhivatal a szülői ház elhagyását engedélyező jogerős határozatot – a tartásdíj megállapítása céljából – küldje meg az illetékes bíróságnak.

Budapest, 2005. szeptember 7.
Takács Albert sk.