Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 3881/2005. sz. ügyben

Előadó: dr. Pere Katalin
Az eljárás megindulása
A panaszos 2005. április 14-én és június 23-án érkezett mindkét beadványában a MÁV Rt. Nyugdíj Igazgatóság ellátásokra benyújtott igényei elbírálásának elhúzódását, valamint az Igazgatóság sérelmes döntéseit kifogásolja, mely számára anyagi hátrányt eredményezett.
A panasz alapján felmerült a jogállamiságból levezethető tisztességes eljáráshoz való alkotmányos alapjog sérelmének gyanúja, ezért vizsgálatot tartottam szükségesnek. A vizsgálat lefolytatására a MÁV Rt. Nyugdíj Igazgatóság igazgatóját kértem fel.

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak. (2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

Alkalmazott jogszabályok
A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (Tny.) 
A megváltozott munkaképességű dolgozók foglalkoztatásáról és szociális ellátásáról szóló 8/1983. (VI. 29.) EüM-PM együttes rendelete.
A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény (Flt.)

Megállapított tényállás
A panaszos 2003. október 16-án érkezett rokkantsági nyugdíj megállapítása iránti igényét a MÁV Rt. Nyugdíj Igazgatóság a 16368/2003. számú, 2004. február 10-én kelt határozatával elutasította, mivel az Országos Orvosszakértői Intézet I. fokú Orvosi Bizottsága 2003. december 4-én kelt szakvéleménye szerint munkaképesség-csökkenésének mértéke 50 % (nem rokkant). A határozat tartalmazta a rendszeres szociális járadékra jogosultság feltételeiről szóló tájékoztatást.
A panaszosnak a 2004. július 23-án érkezett rendszeres szociális járadék igényét az Igazgatóság a rendelkezésére álló 2003. december 4-én kelt I. fokú orvosi szakvélemény, valamint az igénylő 2004. április 24-től, a passzív jogú táppénzre jogosultsága lejártát követő naptól, a 2004. szeptember 9-én kelt rendszeres szociális járadékot megállapító határozatával elbírálta. A rendszeres szociális járadékot az Igazgatóság 2004. április 24-től, 2004. november 31-ig folyósította.
A fenti igény benyújtásakor a panaszos nem jelezte a munkanélküli járadékra benyújtott igényét, az erről tett nyilatkozata csak a határozat meghozatalát követően érkezett meg az Igazgatósághoz.
A panaszos fellebbezéssel élt a rendszeres szociális járadékot megállapító határozat ellen és kérte szolgálati ideje felülvizsgálatát. Majd a fellebbezése kiegészítéseként a panaszos azt jelezte, hogy szolgálati ideje az elismerttel szemben 27 év 6 hónap 14 nap, valamint kérte még a 2002. és 2003. évi béradatainak felülvizsgálatát.
A rendszeres szociális járadék igényének elbírálása alatt 2004. június 29-én a panaszos állapotrosszabbodás címén új rokkantsági nyugdíjigényt nyújtott be. Az Igazgatóság két ízben tájékoztatta a panaszost, hogy a nyugellátásának megállapítása és a szolgálati idejének kiszámítása az utólag kért adatok alapján folyamatban van.
Megállapítást nyert, hogy az 1993. április 5-től 1994. június 30-ig jelzett időt, továbbá az 1998. október 1-jétől 1999. december 31-ig magánvállalkozóként jelzett időt a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság többszöri megkeresésre sem igazolta. A panaszos fellebbezéséhez csatolt társadalombiztosítási igazolvány másolatba bejegyzett adat alapján került beszámításra az 1993. április 5-től 1994. június 30-ig terjedő idő. Továbbá, a korábban ügyviteli hiba miatt el nem ismert 1997. január 1-jétől augusztus 31-ig terjedő idő szolgálati időként történő beszámítása is megtörtént. Azonban a nyugellátás megállapításánál figyelembe vett és az utólag felülvizsgált béradatok között eltérés nem volt.
A panaszos állapotrosszabbodásra tekintettel benyújtott rokkantsági nyugdíjigényét az Igazgatóság a 11432/2004. számú, 2005. március 18-án kelt megállapító határozatával elbírálta. A rokkantsági nyugdíjat az Igazgatóság 2005. január 23-tól havi 50.415 Ft összegben a 268-45179-6 törzsszámon folyósítja.
Ugyanakkor a 8842/2005. számon az Igazgatóság 2005. október 6-án új határozatot hozott, mellyel a 11432/2004. számú határozatát hatályon kívül helyezte, mivel a nyugdíjra jogosultság kezdő napja 2004. május 7-re változott visszamenőleg, ezért a szolgálati idő és a nyugdíj alapját képező átlagkereset is módosult. Továbbá, mivel a panaszos két ellátásra nem jogosult, a 2004. május 7. után folyósított rendszeres szociális járadék nem illeti meg, melyet a megállapító határozat indoklása is tartalmaz.
A vizsgálat megállapításai
A vizsgálat eredményeként megállapítottam, hogy bár a panaszos az első, 2003. október 16-án érkezett rokkantsági nyugdíjigénye és a 2005. október 6-án kelt rokkantsági nyugdíjmegállapító határozat között közel két év telt el, alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot nem állapítottam meg. Ugyanis a panaszos első rokkantsági nyugdíjigényét az Igazgatóság jogszerűen utasította el a rokkantság orvosi feltételeinek hiánya miatt. Majd a panaszos rendszeres szociális járadék iránti igényét az Igazgatóság a rendelkezésére álló adatok alapján megállapító határozattal bírálta el.
Az utólag beérkezett 2004. augusztus 6-tól 2005. január 22-ig folyósított munkanélküli ellátás visszavonásáról és a visszafizetésre kötelező 2005. március 29-én kelt határozat azonban módosította a nyugdíjra jogosultság kezdő napjával együtt a szolgálati idő- és a béradatokat is. Továbbá, a panaszos - a rendszeres szociális járadék megállapító határozat ellen benyújtott - fellebbezése elbírálásához szükséges adatok beérkezése is az Igazgatóságtól független, objektív okokkal indokolhatóan tartott hosszabb ideig.
A fenti tartalmú változások indokolják a 11432/2004. számú határozat visszavonását, valamint a 2005. október 6-án kelt 8842/2005. számú új rokkantsági nyugdíjmegállapító határozat kiadását. A részben a panaszos közrehatása, valamint az objektív okok miatt elhúzódó eljárás alatt azonban a panaszos nem volt ellátatlan.
Tekintettel arra, hogy a fenti határozat ellen a jogorvoslati határidő még nem telt el, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján hatásköröm hiányára tekintettel, a vizsgálatot lezártnak tekintem.

Budapest, 2005. október 28.

Lenkovics Barnabás sk.