Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 3766/2005. sz. ügyben 

Előadó: Tomolák Katalin

Az eljárás megindulása
A panaszos beadványában sérelmezte, hogy gyermeke családi jogállásának rendezése érdekében 2004 júniusában indult gyámhivatali eljárásban csak 2005 januárjában született érdemi döntés.
A panasz alapján felmerült az Alkotmányban rögzített demokratikus jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján vizsgálatot indítottam.

Az ügyben eljáró Budapest, VIII. kerületi Gyámhivatal vezetőjétől a keletkezett dokumentumok másolatát bekértem, és azokat áttanulmányoztam.

Érintett alkotmányos jog
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. 

Az ügy jogszabályi háttere
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
(2005. október 31-ig hatályos)
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül - kiskorú ügyfél esetében soron kívül, de legkésőbb tizenöt napon belül - kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. (5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.

149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer.)
55. § (1) Az anya - gyermeke családi jogállásának rendezése érdekében történő - meghallgatásakor jegyzőkönyvbe kell foglalni mindazokat az adatokat, amelyek a későbbiekben az apaság megállapítása iránti per megindításához, vagy a képzelt személy apaként történő bejegyzéséhez szükségesek. (2) Az apaként megnevezett férfit a gyámhivatal meghallgatja és, ha az apaság tényét nem vitatja, felhívja őt az apai elismerő nyilatkozat megtételére, majd nyilatkozatát jegyzőkönyvben rögzíti.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
A rendelkezésemre álló dokumentumok szerint a panaszos 2004. június 2-án gyermeke családi jogállásának rendezése ügyében jegyzőkönyvbe foglalt nyilatkozatában kérte a gyámhivatalt, hogy indítson pert a vélelmezett apa ellen. A gyámhivatal az eljáráshoz szükséges iratok beszerzése, valamint a vélelmezett apa többszöri – sikertelen – idézése után 2004. december 13-án, a 22-1973/3/2004. számú határozatával a gyermek részére – perben való képviseletére – eseti gondnokot rendelt ki. A kirendelt eseti gondnok 2005. január 27-én nyújtotta be keresetlevelét a Pesti Központi Kerületi Bírósághoz az apaság bírósági megállapítása és járulékai iránt.
Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a gyámhivatal a vonatkozó jogszabálynak megfelelően járt el, amikor kísérletet tett a vélelmezett apa nyilatkoztatására. A Gyer. szerint ugyanis a gyermek családi jogállásának rendezése ügyében indult eljárás során a gyámhivatal meghallgatja az apaként megnevezett férfit, és ha ő az apaság tényét nem vitatja, felhívja őt az apai elismerő nyilatkozat megtételére, majd nyilatkozatát jegyzőkönyvben rögzítik. Megállapítottam azt is, hogy a gyámhivatal azonban elmulasztotta az eljárását az Áe. alapján 30 nappal meghosszabbítani, melynek lejárta után érdemi döntését – ugyancsak a Áe. rendelkezései szerint – meg kellett volna hoznia. A gyámhivatal azzal, hogy eljárása során túllépte a jogszabály által előírt ügyintézési határidőt, eljárását nem hosszabbította meg, és így arról az ügyfelet sem tájékoztatta, az Alkotmányban rögzített demokratikus jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül is a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.
A feltárt alkotmányos joggal összefüggő visszásságra tekintettel az Obtv. 21. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján a Budapest VIII. kerületi Gyámhivatal vezetőjénél 
kezdeményezem, hogy a jövőben fokozottan ügyeljen arra, hogy munkatársai – a 2005. november 1-vel hatályos –, a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény rendelkezése szerinti ügyintézési határidőket tartsák be, annak garanciális jelentősége miatt.

Budapest, 2006. április 12.

Takács Albert sk.