Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 3513/2005. számú ügyben

Előadó: Andrásné dr. Bognár Ildikó
Az eljárás megindulása
Egy panaszos beadványában sérelmezte, hogy kb. három éve a lakásával egybeépített presszó működtetője elzárja lakásában a víz- és gázszolgáltatást („a gázkazánt a falat kibontva vitték a presszóba”). Sérelmezte továbbá a presszóból jövő zajt, mivel a lakásában így esténként és hétvégenként sincs csend és nyugalom. Állítása szerint a presszó üzemeltetője korábban ő volt, de most „hamisítás” útján más az üzemeltető.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált jogorvoslathoz, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye és tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult, melynek során megkerestem Berettyóújfalu Város Önkormányzatának jegyzőjét.

A megállapított tényállás
Megkeresésemre a jegyző az alábbiakról tájékoztatott: 
A panaszos és 2004. nyarán elhunyt férje között az elmúlt években több birtokvédelmi eljárás indult a hatóságnál rendszerint a két közös gyermekük tulajdonában lévő lakás és az azzal egybeépített presszó üzemeltetése, közös víz- és gázfogyasztása miatt.
A panaszos először 2001. november 15-én kelt levelében jelezte, hogy házastársa kibontotta a lakás és a presszó közös falát és így bárki, az alkalmazottak és a vendégek közlekedhettek a lakásán keresztül, továbbá zavarta őt a presszóból áthallatszó hangoskodás. Az eljárás során a jegyző a panaszos házastársát kötelezte a kibontott fal visszafalazására, valamint arra, hogy felesége számára biztosítsa a kazánházba való bejutást, amely számára szintén nem volt biztosítva. Ezt követően a presszó egy alkalmazottja ellen indított eljárást a panaszos, aki a presszóból elzárta a vizet, így a lakásban nem volt víz. Mindez válaszul történt a panaszos viselkedésére, aki a lakásban lévő gázcsapot zárta el azért, hogy a presszóban ne legyen fűtés. A panaszos házastársa azt sérelmezte, hogy a korábban kibontott falat nem tudja kijavítani, mert felesége nem engedi őt be a házba, a kulcsokat részére nem adja át. Az eljárás során a hatóság az alkalmazottat eltiltotta a birtokháborító magatartás megismétlésétől, egy újabb eljárásban pedig a panaszost kötelezte arra, hogy biztosítsa házastársa számára a lakásba való bejutást, amely közös gyermekeik tulajdonában van, ők pedig, mint szülők haszonélvezeti joggal rendelkeznek a lakás felett.
A panaszos 2002. július 16-án írt panaszlevelében jelezte a hatóságnál, hogy a presszóból hallatszó zaj számára elviselhetetlen, valamint a vizet és a gázt elzárták tőle, lakásában rendszeresen nincs víz és gáz, így sem tisztálkodni, sem főzni nem tud. A presszó üzemeltetése során felhalmozódott tartozások miatt a TIGÁZ ugyanis leválasztotta a lakás és a presszó épületét a gázvezetékről. Kiderült, hogy a gázt a presszóból elzárni nem lehet, a gázcsonk a lakóház udvarán található. Ezt követően a fűtést úgy oldották meg, hogy a presszóban önálló gázfűtés üzemelt kazánnal és gázpalackkal, míg a lakásban csak cserépkályhával lehet fűteni. A vizet a panaszos házastársa zárta el és az alkalmazottaknak megtiltotta, hogy azt kinyissák. A birtokvédelmi eljárás során a panaszos házastársát az eredeti állapot helyreállítására, azaz a vízvezeték kinyitására kötelezte. A panaszos házastársának 2003. február 18-án kelt leveléből kiderült, hogy azért zárta el a vizet, mert senki nem fizette ki a számlákat. Feleségét megkérte, hogy építsen be magának egy vízórát, amely méri a lakás vízfogyasztását, így megoldódik a probléma, azonban felesége anyagi helyzetére hivatkozva ezt nem tette meg, hanem újabb panaszleveleket küldött a hivatal felé.
Többször jelezte a panaszos, hogy férje a vízvezetéket nem nyitotta ki, így továbbra sincs víz a lakásban. A megtartott helyszíni szemlék alkalmával a panaszos állításai nyertek bizonyítást. A vízóra lakásba vezető része vakdugó megoldással le lett választva, így a vízóra aknából a lakásba nem vezet vízvezeték, a presszóba viszont igen. A presszóból egy műanyag csövön keresztül még eljutna a víz a lakás fürdőszobájába, azonban valamennyi helyszíni szemlén az volt tapasztalható, hogy a csövön lévő csap el van zárva, ezért nincs a lakásban víz. A jegyző a panaszos férjét először 10.000 Ft, majd 30.000 Ft, végül 60.000 Ft pénzbírsággal sújtotta ez eredeti állapot helyreállításának elmulasztása miatt. A bírságot megállapító határozatok ellen a kötelezett két alkalommal is jogorvoslattal élt, azonban a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal helybenhagyta a határozatokat. A felek részvételével a probléma megoldása érdekében 2004. május 24-én egyeztetést kívánt tartani, de a panaszos férje nem jelent meg. Mivel a probléma továbbra is fennállt, őt a 2004. május 28-án kelt határozatommal 80.000 Ft pénzbírsággal sújtottam, azonban a részére küldött levél tértivevénye a „címzett meghalt” postai jelzéssel érkezett vissza a hatósághoz.
A panaszos 2004. december 9-én kelt levelében a korábbi panaszait ismételte meg. 2005. január 11-én megjelent a hatóság előtt, ahol tájékoztatást kapott arról, hogy a kötelezett halála miatt vele szemben már nem lehet a követelését érvényesíteni. A presszó újabb üzemeltetőjével szemben – akinek személyéről egyébként nem volt tudomása – indíthatna birtokvédelmi eljárást, de mivel a probléma már évek óta fennáll, erre a bíróságon van lehetősége.
A presszó „névátírásával” kapcsolatos megkeresésemre a jegyző az alábbiakról tájékoztatott: A presszót a panaszos 1997. augusztusától 1999. április 1-jéig üzemeltette. Ezt követően a tulajdonosok (a panaszos és elhunyt válófélben lévő házastársa közös gyermekei) bérbe adták az üzletet egy betéti társaságnak, melynek beltagja volt a panaszos házastársa. A betéti társaság 2002. május 31-ig üzemeltette a presszót, majd az ingatlan tulajdonosa (egyik gyermekük) lett az üzemeltető. A panaszos működési engedélyét 1999. április 1-jén leadta, a bejelentő nyomtatványon az ő vállalkozói bélyegzőjének lenyomata szerepel. A Ptk. 157. § (2) bek. szerint a haszonélvezeti jog fennállása alatt a tulajdonos a használat, birtoklás, hasznok szedésének jogát csak annyiban gyakorolhatja, amennyiben a haszonélvező ezen jogokkal nem él. A jegyző álláspontjaként közölte, hogy abból, hogy a panaszos leadta a működési engedélyét, valamint az egyéb körülményekből arra lehetett következtetni, hogy a haszonélvezetből eredő jogaival a továbbiakban nem kíván élni. A tulajdonjogból eredő jogosítványok gyakorlása a tulajdonost bérleti szerződés megkötése nélkül mindaddig megilleti, amíg a haszonélvező úgy dönt, hogy haszonélvezeti jogát újból gyakorolja. Ebben az esetben a tulajdonos köteles tűrni, hogy a haszonélvező a dolgot birtokába, használatába vegye. Ha a panaszost ebben a tulajdonos megakadályozza, a tulajdonos a jogalap nélküli birtoklás szabályai szerint felel. Mindezek alapján amennyiben a panaszos haszonélvezetből eredő jogainak gyakorlásában az üzletet üzemeltető tulajdonos megakadályozza, a vita rendezése bíróság hatáskörébe tartozik.
Becsatolásra került a jegyző 1999. április 1-én kelt, 31-67/1999. számú határozata a betéti társaságnak működési engedély kiadásáról, valamint a 2002. június 5-én kelt, 31-70/2002. számú határozata a panaszos fiának, mint egyéni vállalkozónak működési engedély kiadásáról.

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

Az ügy jogszabályi háttere
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről (Ptk.)
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését. (3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles…(4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs;…
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.
(2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül – kiskorú ügyfél esetében soron kívül, de legkésőbb tizenöt napon belül – kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról
17. § (4) Ha az ügyben jogerős határozat született, az országgyűlési biztoshoz ennek közlésétől számított egy éven belül lehet beadvánnyal fordulni.

A vizsgálat megállapításai
A vizsgálat során megállapítottam, hogy a panaszos és elhunyt férje között az elmúlt években több birtokvédelmi eljárás indult a hatóságnál rendszerint a két közös gyermekük tulajdonában lévő lakás és az azzal egybeépített presszó üzemeltetése, közös víz- és gázfogyasztása miatt. A hatóság az eljárás során több határozatot hozott, kivéve a panaszos 2004. december 9-én kelt ismételt birtokvédelmi kérelmét.
A presszóként üzemelő ingatlanra a panaszos haszonélvezeti joga áll fenn. A Ptk. 157. § (2) bek. szerint a haszonélvezeti jog fennállása alatt a tulajdonos a használat, birtoklás, hasznok szedésének jogát csak annyiban gyakorolhatja, amennyiben a haszonélvező ezen jogokkal nem él. Amennyiben a panaszos az ingatlanon fennálló haszonélvezeti jogával élni kíván, úgy – a tulajdonossal történő megegyezés hiányában – az ebből eredő vitájukat bírósági úton rendezhetik.
Beadványában a panaszos úgy véli, hogy a presszó üzemeltetésével kapcsolatosan bűncselekmény (okirat hamisítás) történt. Amennyiben ezt továbbra is fenntartja, úgy bűncselekmény elkövetésének gyanúja miatt feljelentést tehet az illetékes rendőrkapitányságon.
Mivel a birtokvédelmi eljárások során keletkezett határozatok, valamint a működési engedélyek kiadására szóló határozatok közlésétől több mint egy év eltelt, így az Obtv. 17. § (4) bekezdésében foglaltakra tekintettel, azok vizsgálatára nincs lehetőségem.
A 2004. december 9-én kelt ismételt birtokvédelmi kérelem ügyében azonban érdemi döntés nem született. A szóbeli tájékoztatás – azzal a megjegyzéssel, hogy a panaszos birtokvédelemért (mivel a probléma már évek óta fenn áll) közvetlenül bírósághoz forduljon – a határozatot nem pótolja, tekintettel arra, hogy birtokvédelmi ügyben határozatot kell hozni, melyben rendelkeznie kell a jegyzőnek arról, hogy biztosít-e újabb birtokvédelmet, illetve a kérelmet elutasítja.
A birtokvédelmi eljárás során hozott határozatát (a birtokvédelmet biztosító, illetve az azt elutasítót is) a jegyző indokolni köteles. Az indokolás a döntést képező rendelkezés magyarázata. A magyarázat tényekre és jogokra vonatkozik: ezek bemutatása az indokolás.
Az elutasító határozat alapján a panaszos eldöntheti, hogy él-e a bírósági út igénybevételének a lehetőségével.
Megállapítom, hogy Berettyóújfalu Város Önkormányzatának jegyzője az újabb birtokvédelmi kérelem ügyében a határozat meghozatalának elmulasztásával az Alkotmányban deklarált jogorvoslathoz, tisztességes eljáráshoz fűződő joggal, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben visszásság veszélyét idézte elő.

Kezdeményezés
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Berettyóújfalu Város jegyzőjét, hogy a panaszos ismételt birtokvédelmi kérelmével kapcsolatosan hozzon határozatot.
Kérem a jegyzőt, hogy a kezdeményezésemmel kapcsolatos álláspontjáról és a megtett intézkedésről 30 napon belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 2005. szeptember 8.

Lenkovics Barnabás sk.