Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 3264/2005. sz. ügyben

Előadó: Haraszti Katalin
Az eljárás megindítása
A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert – állítása szerint – őt a veszprémi okmányiroda névváltoztatási kérelem benyújtására kényszeríttette, ráadásul a 2005. márciusban előterjesztett kérelmét a Belügyminisztérium Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartási és Választási Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) még május 12.-ig sem bírálta el.

A megállapított tényállás
A Hivatal által rendelkezésemre bocsátott iratok szerint a „Lajos Imre” utónevű panaszos, 2005. március 24-én, névváltoztatási kérelmet terjesztett elő a veszprémi anyakönyvvezetőnél, amelyben az „Imre” utónév elhagyását kérte. A kérelme indokaként a panaszos arra hivatkozott, hogy „a külföldi munkám kapcsán csak bonyodalmat jelent” számára. A kérelem 2005. április 4-én érkezett a Hivatalba. A Hivatal a kérelem teljesítéséről szóló határozatot 2005. május 19-én postázta a panaszosnak.

A vizsgált alkotmányos jogok
Magyar Köztársaság Alkotmánya
70/A. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

Az alkalmazott jogszabályok
Az anyakönyvekről, a házasságkötési eljárásról és a névviselésről szóló1982. évi 17. tvr.
28. § (1) Magyar állampolgár születési családi és utónevének megváltoztatását - kérelmére - a belügyminiszter engedélyezheti.
28/A. § (1) A név megváltoztatása iránti kérelmet személyesen kell benyújtani a lakóhely szerint illetékes anyakönyvvezetőnél, külföldön élő magyar állampolgár esetében az illetékes konzuli tisztviselőnél. (5) Névváltoztatásról a belügyminiszter okiratot állít ki. A névváltoztatási iratok nem selejtezhetők, őrzésükről és nyilvántartásukról a belügyminiszter gondoskodik. (6) Akinek a névváltoztatását a belügyminiszter engedélyezte, az új nevet az okirat kézhezvételétől jogosult és köteles viselni. (7) A névváltoztatás anyakönyvi bejegyzését a belügyminiszter rendeli el.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül - kiskorú ügyfél esetében soron kívül, de legkésőbb tizenöt napon belül - kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. (2) A testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni. (3) Ha a felettes szerv a mulasztó közigazgatási szerv helyett azonos hatáskörű másik szervet jelöl ki az eljárásra, az elintézési határidő a kijelölésnek az eljáró szervhez érkezésekor kezdődik. (4) A felettes szerv eljárása esetén az elintézési határidő az iratoknak a felettes szervhez érkezésekor kezdődik. A közigazgatási szerv a felettes szerve intézkedésének kézhezvételétől számított öt napon belül köteles az iratokat felterjeszteni. (5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.)
16. § (1) Az „országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

A vizsgálat megállapításai
Figyelemmel arra, hogy a vizsgálat során rendelkezésemre álló iratokban nem találtam olyan adatot, amely azt bizonyítaná, hogy a panaszos az általa sérelmezett „kényszerítés” kapcsán hivatalos eljárást kezdeményezett volna, illetve az említett kérelme esetleges elutasítását követő jogorvoslati lehetőségeket kimerítette volna, a panaszt az Obtv. 16. § (1) bekezdésére figyelemmel, hatáskör hiányában elutasítom.
Az anyakönyvekről, a házasságkötési eljárásról és a névviselésről szóló 1982. évi 17. törvényerejű rendelet (a továbbiakban: At.) 28/A. § (1) bekezdése szerint a név megváltoztatása iránti kérelmet személyesen kell benyújtani a lakóhely szerint illetékes anyakönyvvezetőnél. Az At. 28. § értelmében a magyar állampolgár születési családi és utónevének megváltoztatását - kérelmére - a belügyminiszter engedélyezheti. 
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.) 15. § (1) bekezdése értelmében az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat, pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. Az Áe. 15. § (4) bekezdése szerint a felettes szerv eljárása esetén az elintézési határidő az iratoknak a felettes szervhez érkezésekor kezdődik. Tekintettel azonban arra, hogy az At. 28. § alapján a névváltoztatási kérelem érdemi elbírálását nem az azt átvevő anyakönyvvezető, hanem a Belügyminisztérium illetékes szerve végzi, az Áe. 15. § (1) bekezdésében előírt 30 napos határidőt a kérelem előterjesztésétől, és nem az iratoknak a Hivatalhoz történő beérkezésétől vagy az ügy érdemi intézője általi átvételtől kell számítani. 
Tekintettel arra, hogy a 2005. március 24-én benyújtott kérelmére a Hivatal a névváltoztatás engedélyezéséről szóló okiratot csak 2005. május 19-én postázta, a panaszosnak az eljárás elhúzódását kifogásoló sérelme kapcsán a jogszabályban előírt ügyintézési határidők be nem tartásának okait vizsgáltam:
A Hivatal által rendelkezésemre bocsátott előadói íven található feljegyzések szerint a kérelmet 2005. április 4-én iktatták a Hivatal Hatósági Felügyeleti Főosztályán. Sem az At., sem a végrehajtásáról szóló 6/2003. (III. 7.) BM rendelet (a továbbiakban: Ar.) nem rendelkeznek arról, hogy az anyakönyvvezetőnek a nála benyújtott kérelmet mennyi időn belül kell az annak elbírálására hatáskörrel rendelkező Hivatalhoz továbbítania. Tekintettel arra, hogy 2005. március 24. és április 4. közötti időszak alatt két hétvége is volt - amikor a postai szolgáltatások szüneteltek - valószínűsíthető, hogy a kérelmet átvevő anyakönyvvezető azt méltányos határidőn, vagyis 8 napon belül továbbította a Hivatalnak. A vizsgálat során rendelkezésemre álló információk alapján az anyakönyvvezető eljárása kapcsán alkotmányos joggal összefüggő visszásságra utaló körülményt nem észleltem.
Az április 4-én iktatott kérelem április 12-én került az Anyakönyvi Osztálynak a kérelem érdemi elbírálását végező ügyintézőjéhez. A rendelkezésemre álló iratokban nem találtam információt arra nézve, hogy a Hivatal munkatársai a kérelem iktatása, illetve annak az eljáró ügyintézőhöz történő továbbítása között eltelt idő alatt milyen eljárási cselekményeket végeztek. Az előadói íven található feljegyzés szerint az ügyben eljáró ügyintéző az érdemi döntést tartalmazó okirat tervezetét - aláírás és kiadmányozás céljából - május 11-én továbbította a felettesének. A rendelkezésemre álló iratokban arra nézve sem találtam információt, hogy május 11., és május 19. között eltelt idő alatt, vagyis a névváltoztatási okiratnak a panaszos számára történő postázását megelőző egy hét alatt az ügyben a Hivatal munkatársai bármilyen eljárási cselekményt  foganatosítottak volna.
Az Alkotmánybíróság 72/1995. (XII. 15.) számú határozata értelmében a közigazgatásnak „alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz az illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon”.
Az Áe. 15. § (5) bekezdése alapján az eljáró közigazgatási szerv vezetője az ügyintézési határidőt indokolt esetben, egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről – kérelemre indult eljárás esetén – az ügyfelet értesíteni kell. A rendelkezésemre álló iratokban azonban nem találtam adatot arra nézve, hogy a Hivatal vezetője az Áe. 15. § (5) bekezdésében biztosított hatáskörében eljárva, a panaszos névváltoztatási kérelmének elbírálására nyitva álló harminc napos határidőt meghosszabbította volna. A Hivatal az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében előírt jogállamisággal összefüggő visszásságot okozott azzal, hogy a panaszos névváltoztatási kérelmét az Áe. 15. § (1) bekezdésében előírt harminc nap helyett, 56 nap alatt, vagyis közel három hét késéssel bírálta el. 
Tekintettel arra, hogy a panaszos névváltoztatási kérelmének ügye időközben rendeződött, az ügyben ajánlást nem teszek.

Kezdeményezés:
Az ügyintézési határidők elhúzódásából eredő alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok megelőzése érdekében, az Obtv. 21. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömben eljárva felhívom a Hivatal vezetőjének figyelmét az Áe. 15. § rendelkezéseinek, különösképpen az ügyintézési határidő meghosszabbítására vonatkozó szabályok következetes alkalmazására.

Budapest, 2005. június 22.

Takács Albert sk.