Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 3238/2005. számú ügyben

Előadó: dr. Fogarassy Edit
Az eljárás megindulása
A Hivatalomhoz forduló panaszos beadványában a IX. kerületi Rendőrkapitányság, a Ferencvárosi Önkormányzat szabálysértési hatósága, valamint a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség (a továbbiakban: főfelügyelőség) eljárását, ill. mulasztását sérelmezte.
Az ügyben alkotmányos jogot érintő visszásság gyanújára tekintettel vizsgálatot rendeltem el, melynek keretében megkerestem a főfelügyelőség főigazgatóját és a Ferencvárosi Önkormányzat jegyzőjét.

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmányáról
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

Alkalmazott jogszabályok: 
1978. évi I. törvény a belkereskedelemről
33. § Az üzletekben jól látható és könnyen hozzáférhető helyen vásárlók könyvét kell elhelyezni. A vásárlók abba jegyezhetik be az üzlet munkájával kapcsolatos panaszaikat, közérdekű bejelentéseiket és javaslataikat. A vásárlót e jogának gyakorlásában megakadályozni vagy befolyásolni tilos. A bejegyzést érdemben meg kell vizsgálni és az intézkedésről a vásárlót tájékoztatni kell.

4/1997. (I. 22.) Korm. rendelet az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről
26. § (1) A vásárló panaszát szóban vagy írásban közölheti a kereskedővel. A szóbeli panaszt lehetőleg azonnal orvosolni kell. (2) A vásárló írásbeli panaszát - két példányban, a jegyző által hitelesített számozott oldalú - vásárlók könyvében teheti meg. A vásárlók könyvét a kereskedő köteles az üzletben jól látható és hozzáférhető helyen elhelyezni. (3) Az üzletben a vásárlót jól láthatóan és olvashatóan tájékoztatni kell arról, hogy panaszával a jegyzőn, és a fogyasztóvédelmi felügyelőségen kívül a területi gazdasági kamarák mellett működő békéltető testülethez, illetve élelmiszer-előállító és -feldolgozó tevékenységet végző kereskedelmi egységek esetében az állat-egészségügyi és élelmiszer-ellenőrző állomáshoz is fordulhat. A tájékoztatón fel kell tüntetni e szervezetek címét és telefonszámát. (4) A jegyző, a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség és a felügyelőségek két évre visszamenőleg vizsgálhatják a vásárlók könyvébe tett bejegyzéseket.

89/1998. (V. 8.) Korm. rendelet a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség szervezetéről, feladat- és hatásköréről
4. § A Főfelügyelőség és a felügyelőségek feladat- és hatásköre az Fgytv. 43. §-ában foglaltakon kívül kiterjed: a) - jogszabályban más szervek hatáskörébe utalt fogyasztóvédelmi feladat- és hatáskörök kivételével - mindazon tevékenységekre vonatkozó jogszabályi és hatósági előírások megtartására, amelyek a fogyasztókat érintik, így különösen ae) a fogyasztók tájékoztatására, b) a fogyasztók minőségi kifogásaival, panaszaival kapcsolatos ügyek intézésére; 
6. § (1) Az eljáró hatóság - az Fgytv. 47. §-ában foglaltakkal összhangban - eljárása során jogosult e) az ellenőrzés vagy a vizsgálat során észlelt hibák, hiányosságok megszüntetésére kötelezni az azért felelős személyt, aki 15 napon belül köteles az eljáró hatóságot a megtett intézkedéséről értesíteni,

1999. évi LXIX. törvény a szabálysértésekről (Sztv.)
32. § (1) Szabálysértés miatt - ha a szabálysértést meghatározó jogszabály másként nem rendelkezik - a községi, városi, megyei jogú városi, fővárosi kerületi jegyző jár el.
47. § (1) E törvény alkalmazásában eljárás alá vont személy az, akivel szemben a szabálysértési eljárást lefolytatják. (2) Az eljárás alá vont személy jogosult megismerni, hogy milyen cselekmény miatt és milyen tények és bizonyítékok alapján folyik ellene szabálysértési eljárás. (3) Az eljárás alá vont személy az eljárás valamennyi szakaszában az eljárás résztvevőihez kérdést intézhet, észrevételeket, indítványokat tehet, a szabálysértési hatóságtól, az ügyésztől és a bíróságtól felvilágosítást kérhet. (4) Az eljárás alá vont személy az ügy iratait az eljárás bármely szakaszában megtekintheti, azokról másolatot kérhet, illetve készíthet. Az államtitkot vagy szolgálati titkot tartalmazó másolatot a hatóság épületéből nem viheti ki.
52. § (1) A szabálysértési hatóság és a bíróság az ügy megítélése szempontjából lényeges körülményeket köteles tisztázni. Amennyiben a rendelkezésre álló adatok az érdemi döntés meghozatalához nem elegendőek, a tényállás tisztázása érdekében bizonyítást folytat le.
82. § (1) A szabálysértési eljárás feljelentés, illetőleg a szabálysértési hatóság részéről eljáró személy észlelése vagy tudomása alapján indulhat meg. (2) A feljelentést - ha jogszabály másképp nem rendelkezik - szóban vagy írásban bármely személy vagy szerv megteheti. A szóban tett feljelentést jegyzőkönyvbe kell foglalni. (3) A feljelentésnek az eljárás alá vont személy ismert személyi adatainak megnevezése mellett tartalmaznia kell az elkövetett cselekmény helyének és idejének, továbbá az elkövetés körülményeinek leírását, a bizonyítási eszközök megjelölésével. Amennyiben lehetőség van rá, a bizonyítási eszközöket csatolni kell a feljelentéshez. (4) Az érdemi határozatot az eljárás megindítását követő harminc napon belül kell meghozni. Ha az ügy bonyolultsága vagy más elháríthatatlan akadály indokolja, a szabálysértési hatóság vezetője egy alkalommal az ügyintézési határidőt legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja.
84. § (1) A szabálysértési hatóság az eljárást határozattal megszünteti, ha a) a cselekmény nem szabálysértés, vagy azt nem a felelősségre vont személy követte el;
157. § (1) Aki a) tízezer forintot meg nem haladó értékre lopást, sikkasztást, jogtalan elsajátítást, orgazdaságot, b) tízezer forintot meg nem haladó kárt okozva bankkártyával visszaélést, csalást, szándékos rongálást, c) tízezer forintot meg nem haladó vagyoni hátrányt okozva hűtlen kezelést követ el, úgyszintén, aki e cselekmények elkövetését megkísérli, százezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható (tulajdon elleni szabálysértés).

1994. évi XXXIV. törvény a Rendőrségről (Rtv.)
29. § (1) A rendőr a feladata ellátása során igazoltathatja azt, akinek a személyazonosságát meg kell állapítania. Az igazoltatott köteles a személyazonosító adatait hitelt érdemlően igazolni. A személyazonosság igazolására elsősorban a személyi igazolvány szolgál, elfogadható továbbá minden olyan okmány, amelyből az igazoltatott kiléte hitelt érdemlően megállapítható. A rendőr az általa ismert vagy más jelen lévő ismert kilétű személy közlését is elfogadhatja igazolásként.
33. § (2) A rendőr a közbiztonság érdekében a hatóság vagy az illetékes szerv elé állíthatja azt, a) aki a rendőr felszólítására nem tudja magát hitelt érdemlően igazolni, vagy az igazolást megtagadja;

3/1995. (III. 1.) BM rendelet a Rendőrség Szolgálati Szabályzatáról
6. § (1) Bűncselekmény vagy szabálysértés észlelése, valamint a közrendet, a polgárok személyét vagy javait fenyegető veszélyhelyzet esetén a rendőrt intézkedési kötelezettség terheli [Rtv. 13. § (1) bek.].
13. § (1) A rendőr szabálysértés észlelése esetén feljelentést tesz, vagy jogszabály által meghatározott esetekben helyszíni bírságot szab ki. Figyelmeztetést csak azon szabálysértés esetén alkalmazhat, ahol helyszíni bírságot szabhat ki.
34. § (1) A ruházat, csomag és jármű átvizsgálása bűncselekmény vagy szabálysértés elkövetése tárgyi bizonyítási eszközeinek felkutatására, közbiztonságra veszélyes eszközök kiszűrésére irányulhat.

Megállapított tényállás, előzmények
I. A panaszos korábbi, OBH 6517/2004. számú beadványában előadta, hogy 2004. március 31-én a Spar kft. egyik boltjában, a pénztártól való távozását követően egy vagyonőr felszólította, hogy mutassa meg a táskáját, majd – miután erre nem volt hajlandó – feltartóztatta és rendőrt hívott. A panaszos a kiérkező rendőröknek megmutatta a táskáját, melyben máshol vásárolt áruk voltak; ezt állítása szerint a helyszínen blokkal is igazolta. Miután a személyazonosságát nem tudta igazolni, előállították a IX. kerületi Rendőrkapitányságra. Az ügyben a Ferencvárosi Önkormányzat – rendőri feljelentés alapján – tulajdon elleni szabálysértés miatt eljárást indított a panaszos ellen.
A panaszos elsősorban a Spar kft. eljárását, ill. mulasztását sérelmezte (téves jegyzőkönyvet készítettek, a vásárlók könyvébe 2004. április 1-jén tett bejegyzésére nem kapott választ, késleltették a szabálysértési eljárás befejezését). Kifogásolta továbbá, hogy a 2004. szeptember 22-én kelt eljárást megszüntető határozatot csak november 11-én kapta meg. Panasza nyomán megkerestem a IX. kerületi Rendőrkapitányság vezetőjét, és rövid úton tájékoztatást kértem a Ferencvárosi Önkormányzattól.
Tekintettel arra, hogy a Spar kft. sem hatóságnak, sem közszolgáltatónak nem minősül, tevékenységét – hatáskör hiányában – nem vizsgálhattam. A panaszos beadványát – a kft. tevékenységére vonatkozó részben – áttettem Budapest Főváros Közigazgatási Hivatalának Fogyasztóvédelmi Felügyelőségéhez (a továbbiakban: felügyelőség).
A kapott tájékoztatás és a rendelkezésre álló iratok alapján az alábbiakat állapítottam meg: A boltban 2004. március 31-én felvett jegyzőkönyvben az szerepelt, hogy a panaszosnál 1 liter tejet és 2 tábla csokoládét találtak, melyek összege 637 Ft volt. A termékek sorszáma (kódja) megegyezett az üzletben árusított ugyanolyan termékek sorszámával. 
A panaszossal szemben alkalmazott rendőri intézkedésről (előállításról) készült rendőri jelentés szerint a boltban igazoltatták a panaszost, majd átvizsgálták a csomagját, melynek során 3 tábla, 637 Ft összértékű csokoládét találtak nála. A panaszos azt állította, hogy a termékeket máshol vásárolta. A 2004. március 31-én kelt rendőri jelentés ugyanakkor nem tartalmazta, hogy a panaszos a termékek blokkját felmutatta volna. A panaszost a rendőrkapitányságra előállították, majd - adatai egyeztetését követően - szabadon bocsátották. A IX. kerületi Rendőrkapitányság a 3/1995. (III. 1.) BM rendelet 13. § (1) bek. értelmében feljelentést tett a panaszos ellen, és az iratokat áttették a szabálysértési eljárás lefolytatására hatáskörrel rendelkező Ferencvárosi Önkormányzathoz.
A tulajdon elleni szabálysértés miatt indított eljárást a szabálysértési hatóság 2004. szeptember 22-én megszüntette, mivel a cselekmény nem minősült szabálysértésnek. A határozatot – az önkormányzattól kapott tájékoztatás szerint – október 14-én postázták, a panaszos - a tértivevény szerint - november 11-én kapta kézhez. Az Önkormányzat Közigazgatási Irodája 2004. október 11-én kelt levélben tájékoztatta a panaszost, hogy – panasza nyomán – szeptember 2-án ellenőrzést végeztek a Spar kft. üzletében, és a vásárlók könyvébe tett bejegyzés miatt behívták az üzletvezetőt az önkormányzathoz. Felhívták a panaszos figyelmét, hogy a kft.-vel szembeni kártérítési igényét polgári peres úton érvényesítheti.
A felügyelőség igazgatója arról tájékoztatott, hogy a hatályos jogszabályok az üzlet részére nem írnak elő határidőt a vásárlók könyvébe tett bejegyzések megválaszolására, ennek ellenére 2005. február 14-én határozatban kötelezték a kft-t a válaszadásra. A kft. 2005. március 11-én ismételten megküldte a panaszosnak a 2004. szeptember 15-én kelt levelét. (A szeptember 29-én postázott, tértivevénnyel feladott levél október 13-án „nem kereste” jelzéssel érkezett vissza a kft.-hez.) A levélben arról tájékoztatták a panaszost, hogy nem kívántak ellene eljárást kezdeményezni. A kft. képviselője előadta, hogy a panaszbeadvány kivizsgálására az üzletben biztonsági feladatokat ellátó kft.-t kérték fel, de csak az önkormányzati ellenőrzést követően szereztek tudomást arról, hogy a kivizsgálás, ill. a válaszadás elmaradt. A kft. 2000 Ft-os vásárlási utalványt ajánlott fel a panaszosnak, és elnézést kértek tőle.
A panaszost 2005. április 7-én kelt levelemben tájékoztattam a megtett intézkedésekről, és a vizsgálat eredményéről.
II. A panaszos ezt követően újabb, OBH 3238/2005. számú beadványában kifogásolta, hogy a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség honlapján (www.fvf.hu) a vásárlók könyvével kapcsolatban továbbra is az az információ található, hogy a bejegyzésre a bolt vezetője köteles 30 napon belül írásban választ adni. A panaszos 2005. március 30-án írásban kérte a felügyelőségtől a félrevezető tájékoztatás módosítását, de – állítása szerint – telefonon azt válaszolták neki, hogy semmit sem tudnak tenni az ügyben.
Az önkormányzat eljárásával kapcsolatban a panaszos sérelmezte, hogy a 2004. szeptember 22-én kelt határozatot csak november 5-én postázták a részére, valamint, hogy a szabálysértési eljárás indokolatlanul elhúzódott.
A panaszos azt is kifogásolta, hogy a rendőrség annak ellenére tett feljelentést vele szemben, hogy a nála levő blokkot bemutatta. Sérelmezte, hogy a rendőrségi feljelentésről nem tájékoztatták, ill. azt nem tekinthette meg.
A főfelügyelőség főigazgatója 2005 júliusában arról tájékoztatott, hogy korábban valóban adódtak nehézségeik a honlapon szereplő jogszabályi tájékoztatás frissítésével kapcsolatban. Időközben azonban a jogszabályi tájékoztatás aktualizálása megtörtént, köszönhetően annak, hogy a főfelügyelőség ez év tavaszától új szerződéses partnerrel végzi a honlap karbantartását.
A szabálysértési eljárással kapcsolatban a jegyzőtől kapott tájékoztatás, ill. a megküldött iratok alapján az alábbi tényállást állapítottam meg: 
A IX. kerületi Rendőrkapitányság 2004. április 6-án 149-587/2004. ált. számon küldte meg az ügyben keletkezett iratokat – a március 31-én kelt rendőri jelentést és a boltban készült jegyzőkönyvet – a szabálysértési hatósághoz, tulajdon elleni szabálysértés miatt az eljárás lefolytatása céljából. A rendőri feljelentés április 19-én érkezett meg a hatósághoz, a szabálysértési eljárás pedig április 20-án indult. A panaszost eljárás alá vont személyként, az eljáró vagyonőrt tanúként április 26-án, május 13-i meghallgatásra idézték. A meghallgatás elmaradt, mert a panaszos – szabályszerű idézés ellenére – nem jelent meg (a tértivevény „nem kereste” jelzéssel érkezett vissza), a vagyonőrt viszont nem idézték szabályszerűen (a tértivevény „cím elégtelen” jelzéssel érkezett vissza). A panaszos május 24-én ügyvédet hatalmazott meg, aki június 15-én érkezett levélben tájékoztatást kért a hatóságtól. Az előadó június 23-án kelt levélben tájékoztatta a jogi képviselőt az eljárásról, ill. arról, hogy augusztus 5-ére ismételten idézte a panaszost, ill. a vagyonőrt. A május 15-én kelt és június 28-án postázott idézést a panaszos – a tértivevény tanúsága szerint – július 1-jén vette át. Az augusztus 5-i meghallgatáson a panaszos megjelent, és bemutatta a kérdéses termékek blokkját (a 3 tábla csokoládét március 30-án vásárolta a Profi egyik üzletében). A vagyonőrt ismételten nem idézték szabályszerűen, az idézés kiküldéséről nem áll rendelkezésre tértivevény. Augusztus 9-én – szeptember 6-ára – idézték a panaszost, a vagyonőrt, a bolt vezetőjét, valamint az intézkedő rendőrt. Az idézést a vagyonőr részére augusztus 10-én kézbesítették, azt a biztonsági szolgálat területi igazgatója vette át. A meghallgatáson a panaszos és a vagyonőr jelent meg. A bolt vezetője – szabályszerű idézés ellenére – nem jelent meg, az intézkedő rendőr pedig kimentette magát. Szeptember 7-én írásban fordultak a Spar kft-hez, melynek ügyvédje szeptember 15-én kelt levélben azt a tájékoztatást adta, hogy félreértés történt, mert nem kívántak feljelentést tenni a panaszos ellen. Az eljárást ezt követően, 2004. szeptember 22-én kelt határozattal – szabálysértés hiányában – megszüntették. A határozatot – a tértivevény szerint – november 5-én postázták, azt a panaszos november 11-én vette át.
A jegyző arról tájékoztatott, hogy adminisztrációs hiba miatt került sor a határozat késedelmes kézbesítésére. Megállapította, hogy az ügyben jelentős mulasztás történt, és az eljárás indokolatlanul húzódott el. Mindezért a panaszos elnézését kérte.

A vizsgálat megállapításai
Az Sztv. 82. § (4) bek. értelmében a szabálysértési eljárásban az érdemi határozatot az eljárás megindítását követő harminc napon belül kell meghozni. Ha indokolt, a szabálysértési hatóság vezetője az ügyintézési határidőt egy alkalommal, legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Az első fokú, eljárást megszüntető határozat jelentős késedelemmel, az eljárás megindulásától számított öt hónap elteltével született meg; az iratokban a határidő 30 napos meghosszabbításának sincs nyoma.
Vizsgálatom eredményeként megállapítottam, hogy a Ferencvárosi Önkormányzat Polgármesteri Hivatala szabálysértési hatóságának eljárása, ill. mulasztása – az eljárási határidő túllépése, ill. a határozat késedelmes kézbesítése tekintetében – visszásságot okozott a jogállamiság, jogbiztonság elvéből levezethető tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bek. alapján – a hasonló esetek jövőbeni elkerülése érdekében – kezdeményezem a jegyzőnél, hogy a szabálysértési eljárások lefolytatása során minden esetben tartsák be a törvényes eljárási határidőt.
A IX. kerületi Rendőrkapitányság eljárása – a feljelentés megtétele – tekintetében alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem állapítottam meg, figyelemmel arra, hogy sem a boltban készült jegyzőkönyv, sem a rendőri jelentés nem tartalmazta azt az információt, hogy a panaszos a helyszínen a termékek blokkját felmutatta, és ez a körülmény utólag már nem bizonyítható. A rendőri feljelentést a panaszos, mint eljárás alá vont személy a szabálysértési eljárás során – az Sztv. 47. § (4) bek. alapján – jogosult volt megismerni.
Megállapítottam továbbá, hogy a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség mulasztása – tekintettel arra, hogy az internetes honlapján a fogyasztókat félreinformáló, téves tájékoztatást közölt – szintén visszásságot okozott a jogbiztonság követelményével összefüggésben. A megtett intézkedésre tekintettel az ügyben kezdeményezéssel nem élek, de felhívom a figyelmet a fogyasztók pontos tájékoztatásának szükségességére. 

Budapest, 2005. december 9.
Takács Albert sk.