Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 3231/2005. számú ügyben

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
Az eljárás megindítása
A panaszos beadványában előadta, hogy négy kiskorú gyermekét egyedül neveli. A gyermekek után járó tartásdíjat 2004. november 30-áig az állam előlegezte meg. A beadvány szerint a panaszos 2004 november elején ismételten kérte a gyermektartásdíj megelőlegezését, kérelmét Dunaújváros Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Gyámhivatala (a továbbiakban: gyámhivatal) 2005 márciusában utasította el. A panaszos szerint a jogszabályok a gyermektartásdíj állam általi megelőlegezését nem megfelelő módon rendezik.
A beadványban foglaltakkal kapcsolatban felmerült a jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam.
A gyámhivatal vezetőjétől tájékoztatást és az ügyben keletkezett dokumentumok másolatának rendelkezésemre bocsátását kértem.
A panaszos lakóhelye szerint illetékes Perkáta Nagyközség Önkormányzata Gyermekjóléti Szolgálatának (a továbbiakban: gyermekjóléti szolgálat) családgondozójától tájékoztatást kértem a következőkről: A gyermekjóléti szolgálatnak van-e tudomása a család anyagi gondjairól? Alapellátásban gondozzák-e a családot? Az önkormányzat nyújt-e segítséget nekik?

Az ügy jogszabályi háttere
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül - kiskorú ügyfél esetében soron kívül, de legkésőbb tizenöt napon belül - kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. (5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.

1997. évi XXXI. tv. a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvt.)
19. § (1) A rendszeres gyermekvédelmi támogatás (a továbbiakban: rendszeres támogatás) célja a szociálisan hátrányos helyzetben lévő családok anyagi támogatása a gyermek családi környezetben történő ellátásának elősegítése, illetve a gyermek családból történő kiemelésének megelőzése érdekében. (2) A települési önkormányzat képviselő-testülete a gyermeket rendszeres támogatásban részesíti, ha a gyermeket gondozó családban az egy főre jutó havi jövedelem összege nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét (a továbbiakban: az öregségi nyugdíj legkisebb összege) és a családban történő nevelkedés nem áll a gyermek érdekével ellentétben, feltéve, hogy a települési önkormányzat rendelete alapján elrendelt vagyoni helyzet vizsgálata során az egy főre jutó vagyon értéke nem haladja meg külön-külön vagy együttesen a (7) bekezdésben meghatározott értéket.
21. § (1) A települési önkormányzat képviselő-testülete a gyermeket a rendeletében meghatározott mértékű rendkívüli gyermekvédelmi támogatásban részesíti (a továbbiakban: rendkívüli támogatás), ha a gyermeket gondozó család időszakosan létfenntartási gondokkal küzd, vagy létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került. (2) Elsősorban azokat a gyermekeket, illetve családokat kell alkalmanként rendkívüli támogatásban részesíteni, akiknek az ellátásáról más módon nem lehet gondoskodni, illetve az alkalmanként jelentkező többletkiadások - különösen a szociális válsághelyzetben lévő várandós anya gyermekének megtartása, a gyermek fogadásának előkészítéséhez kapcsolódó kiadások, a nevelésbe vett gyermek családjával való kapcsolattartásának, illetve a gyermek családba való visszakerülésének elősegítése, betegség vagy iskoláztatás - miatt anyagi segítségre szorulnak. (3) A rendkívüli támogatás iránti kérelmet a szülő vagy más törvényes képviselő a lakóhelye szerint illetékes települési önkormányzat polgármesteri hivatalánál vagy az önkormányzat rendeletében meghatározott szervnél terjeszti elő.
22. § (1) A gyermektartásdíj megelőlegezésének akkor van helye, ha a) a bíróság a tartásdíjat jogerős határozatában már megállapította vagy van olyan külföldi bíróság, vagy más hatóság által hozott jogerős határozat, amelyet a Magyarországon élő gyermek javára nemzetközi szerződés vagy viszonosság alapján kell végrehajtani, és b) a gyermektartásdíj összegének behajtása átmenetileg lehetetlen, továbbá c) a gyermeket gondozó szülő vagy más törvényes képviselő nem képes a gyermek részére a szükséges tartást nyújtani, feltéve, hogy a gyermeket gondozó családban az egy főre jutó havi átlagjövedelem nem éri el az öregségi nyugdíj legkisebb összegének kétszeresét.
24. § (1) Ha a gyermektartásdíj megelőlegezését jogerősen megállapítják, az a kérelem benyújtásától esedékes. A folyósítás időtartama a kérelem benyújtásának napjától az alapul szolgáló ok előrelátható fennállásáig, legfeljebb azonban három évig tart. Indokolt esetben a megelőlegezés folyósítása - egy alkalommal - legfeljebb további három évre ismételten elrendelhető. Nincs helye a megelőlegezés ismételt elrendelésének, amennyiben a (7) bekezdés szerinti adók módjára történő behajtás 3 éven át nem járt eredménnyel. (2) A jogosultság megállapítása és megszüntetése esetén a megelőlegezendő összeg folyósítására a 20. § (3)-(4) bekezdésében foglaltak az irányadók. (3) A gyámhivatal hivatalból vagy a külön jogszabályban meghatározott szervek és személyek értesítése alapján a gyermektartásdíj folyósítását - legfeljebb hat hónapra - felfüggeszti, ha a) a kérelmezőnek a 22. § (1) bekezdésében meghatározott körülményeiben változás állt be, b) a kötelezett rendszeres jövedelmére, illetve az egyéb vagyonára vezetett végrehajtás eredménnyel jár, c) a kötelezett a kérelmező részére közvetlenül fizet tartásdíjat, d) a gyermek ideiglenes hatályú elhelyezését rendelték el. (4) A gyámhivatal a felfüggesztést követő vizsgálat eredményeképpen elrendeli a gyermektartásdíj további folyósítását vagy a megelőlegezést megszünteti.
39. § (1) A gyermekjóléti szolgáltatás olyan, a gyermek érdekeit védő speciális személyes szociális szolgáltatás, amely a szociális munka módszereinek és eszközeinek felhasználásával szolgálja a gyermek testi és lelki egészségének, családban történő nevelkedésének elősegítését, a gyermek veszélyeztetettségének megelőzését, a kialakult veszélyeztetettség megszüntetését, illetve a családjából kiemelt gyermek visszahelyezését.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
I. 	A rendelkezésemre álló dokumentumok szerint a gyámhivatal először 26956-4/1998 számú, 1998. június 29-én kelt határozatával 1998. február 27. napjától kezdődően, az alapul szolgáló feltételek fennállásáig, legfeljebb azonban három év időtartamra a panaszos részére megelőlegezte a gyermektartásdíjat. A folyósítás 2001. február 28-án lejárt.
A gyermekek apja a tartásdíjat továbbra sem fizette, ezért a panaszos 2001 októberében ismételten kérte a gyermektartásdíj állam általi megelőlegezését. A gyámhivatal 27481-2/2002. számú, 2002. február 22-én kelt határozatával 2001. október. 11. napjától kezdődően – legfeljebb három év időtartamra – ismételten elrendelte a gyermektartásdíj állam általi előlegezését. A folyósítás 2004. november 30-án lejárt. A panaszos a folyósítás lejártát megelőzően a gyermektartásdíj megelőlegezését harmadszor is kérte a gyámhivataltól. A panaszos kérelmét a gyámhivatal 28151/2005. számú, 2005. március 30-án kelt határozatával – jogszabályi tilalomra hivatkozva – utasította el. A gyámhivatal vezetője arról tájékoztatott, hogy az ügyintézés elhúzódásának oka a gyámhivatal nagy leterheltsége, továbbá az ügyintéző hosszantartó betegsége volt.
A panaszos az elutasítás kézhezvételét követően – 2005. április 13-án – ismételt kérelmet nyújtott be a gyermektartásdíj megelőlegezése tárgyában. A hatóság a kérelmet 28171-2/2005 számon, 2005. május 20-án elutasította.
Megállapítottam, hogy a gyámhivatal eljárása, mely során a panaszos gyermektartásdíj állam általi megelőlegezése tárgyában harmadszor és negyedszer benyújtott kérelmét elutasította, megfelelt a Gyvt. 24. § (1) bekezdésének, ezért alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem okozott. A gyermektartásdíj megelőlegezése már önmagában kifejezi, hogy az állam a kötelezett (a gyermekek apja) helyett fizet, de nem veszi át tőle véglegesen a tartási kötelezettségét. A megelőlegezett gyermektartásdíjat az apa köteles – késedelmi kamataival együtt az államnak megtéríteni. A jogszabály szerint a tartásdíjat az előlegezés alapjául szolgáló ok fennállásáig, de legfeljebb három évig lehet folyósítani. Ha azonban a megelőlegezés feltételei továbbra is fennállnak, indokolt esetben – kérelemre – további három évre ismét elrendelhető. Az ismételt elrendelés azonban már a méltányossági jogkörben hozott döntés. Nem indokolt a gyermektartásdíj folyamatos, hat évnél hosszabb időre való megelőlegezése, mert az átmenetinek semmiképpen nem tekinthető. Előzőekre figyelemmel jogszabály-módosítás kezdeményezését nem tartom indokoltnak.
Vizsgálatom során megállapítottam azt is, hogy a gyámhivatal a panaszos 2004 októberében benyújtott kérelméről a rendelkezésére álló ügyintézési határidő jelentős túllépésével döntött, amivel a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonság, ezen belül a tisztességes eljárás követelményével összefüggésben okozott visszásságot.
A jogsértés jövőbeli elkerülése érdekében az Obtv. 21. § (1) bekezdésben kapott felhatalmazásom alapján Dunaújváros Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Gyámhivatala vezetőjénél kezdeményezem, hogy a jövőben az ügyfelek kérelmeiről az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvényben meghatározott elintézési határidőben döntsön, indokolt esetben az ügyintézési határidőt hosszabbítsa meg, arról az ügyfelet értesítse.

II.	A gyermekjóléti szolgálat családgondozója arról tájékoztatott, hogy a családot alapellátásban gondozza. A gyermekek után a panaszos rendszeres és rendkívüli gyermekvédelmi, továbbá lakásfenntartási támogatást kap. Mind a négy gyermek ingyenes tankönyvellátásban részesül. A panaszos egyik gyermeke 2004 nyarán önkormányzati finanszírozású kéthetes franciaországi nyaraláson vett részt. A családgondozónak a gyermekek anyagi veszélyeztetettségéről tudomása van, alapellátásban gondozza őket, a panaszost és gyermekeit az önkormányzat anyagilag segíti.
Megállapítottam, hogy mind az önkormányzat, mind a családgondozó eljárása a gyermekvédelmi törvény előírásainak megfelelt, azzal alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem okozott. Végül felhívom a panaszos figyelmét, hogy gyermekei apja ellen tartás elmulasztása vétségének alapos gyanúja miatt büntetőfeljelentést tehet.

Budapest, 2005. augusztus 24.
Takács Albert sk.