Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 3162/2005. számú ügyben

Előadó: dr. Izafé Éva
A vizsgálat megindulása
A panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben sérelmezte, hogy a 2005. március 21-én, egy álláshely betöltésével kapcsolatos beadványára Szirák Község Önkormányzatától nem kapott választ.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált panaszhoz való jog, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye és tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult. 

A megállapított tényállás
A panaszos szerint a sziráki önkormányzatnál a fenti időpontban átvették beadványát, de arra választ nem kapott.
A válaszadás elmaradásának tisztázása érdekében 2005. május 18-án megkerestem Szirák Község Önkormányzatának jegyzőjét. Tekintettel arra, hogy 2005. augusztus 31-éig, tehát több mint három hónapig választ nem kaptam, 2005. augusztus 31-én megkerestem a Polgármestert, és magyarázatot kértem a válasz elmaradásának okára, valamint a jegyzőhöz feltett kérdés megválaszolására. 
A polgármester válaszában közölte, hogy a jegyzőt a mulasztásért figyelmeztetésben részesítette. Arról is tájékoztatott, hogy a panaszos foglalkoztatása érdekében egy 16 tagú kistérségi szövetkezés pályázatára jelentkezett, melyet nem ő nyert el. A panaszos a Pásztói Munkaügyi Központtal több éve együttműködő, regisztrált munkanélküli volt, akit jelenleg az önkormányzatuk közcélú munkásként foglalkoztatja.
A polgármester válaszával egyidőben, – tehát négy hónap elteltével – a jegyzőtől is választ kaptam, melyben a jegyző beszámolt arról, hogy a panaszos érdekeit szem előtt tartva igyekezett a panaszos elhelyezkedését segíteni, és felvette a kapcsolatot egy PHARE pályázat keretében dolgozó programvezetővel, és a polgármester által is ismertetett kistérségi szervezet munkatársával. Lehetővé tette, hogy a panaszos e-mailben figyelemmel kísérje pályázatát. Hozzáfűzte, hogy a foglalkoztatására figyelemmel úgy érezte, hogy az írásos válasza csak bonyolította volna a „helyzetüket. Nem tudtam olyan állapotról beszámolni, ami érdemben segítette volna a munkájukat”.

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

Az ügy jogszabályi háttere
1993. évi LIX. tv. az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.)
18. § (10) Ha az országgyűlési biztos a (2)-(4) bekezdésben foglalt jogosítványai alapján adatot (felvilágosítást, magyarázatot stb.) kér, a megkeresésnek - ha e törvény másként nem rendelkezik - a megkeresett szerv az országgyűlési biztos által megállapított határidőn belül, amely tizenöt napnál rövidebb nem lehet, köteles eleget tenni.

191/1996. (XII. 17.) Korm. r. a fővárosi, megyei közigazgatási hivatalokról
22. § (1) A hivatalvezető, az igazgatási szervek vezetője a 21. §-ban meghatározott szervek ellenőrzése során feltárt vagy más módon tudomására jutott jogszabálysértés esetén megteszi a szükséges intézkedéseket. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott esetekben a megkeresett szerv vezetője köteles a hivatalvezető, az igazgatási szerv vezetője megkeresését érdemben megvizsgálni, és saját intézkedéséről vagy annak mellőzése okáról a hivatalvezetőt, az igazgatási szerv vezetőjét - a megkereséstől számított 30 napon belül - tájékoztatni.

A vizsgálat megállapításai
Az eljárásom során – az Obtv. alapján – tájékoztatást kértem a jegyzőtől arra vonatkozóan, hogy a panaszos ügyében miért maradt el az önkormányzat, illetve a jegyző válasza. A megkeresésemre csak a polgármesterhez intézett ismételt megkeresésemre érkezett válasz, melynek alapján megállapítottam, hogy a beadvány nem hatóság, illetve közszolgálattó intézkedésével vagy mulasztásával volt kapcsolatos, hanem a panaszos által megpályázott álláshely betöltésével. A panaszos foglalkoztatása több önkormányzat által létrehozott és működtetet kistérségi konzorcium által benyújtott pályázat keretében tett volna lehetséges, mely álláshelyet nem a panaszos nyerte el. Ennek indoka az volt, hogy a munkakör betöltéséhez a gépkocsivezető jogosítvány is feltétel volt, mellyel a panaszos nem rendelkezett. Az országgyűlési biztos a munkaviszony létesítését, a foglalkoztatás körülményeit, valamint annak esetleges megszüntetését hatáskör hiánya miatt nem vizsgálhatja, így a panasz erre vonatkozó részét nem érintettem, de megjegyzem, hogy a jegyző magyarázatát a válaszadás elmaradására nem tudom elfogadni, mert az nem indok, hogy az írásos válasz, a jegyző szavaival élve csak bonyolította volna a helyzetet. A jegyző többes számot használ (helyzetüket), mely felveti az a kérdést, hogy a polgármester ellenőrzése esetleg több érintett ügyében is feltárta a válaszadás elmaradását. 
Megállapítottam, hogy a jegyzőhöz intézett megkeresésem teljesítésének megtagadása sérti az országgyűlési biztosnak az Obtv. 18. §-ában meghatározott vizsgálati jogosultságát, korlátozza az országgyűlési biztost alkotmányos feladatának ellátásában, ezáltal az Alkotmány 2 §. (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben alkotmányos visszásságot okozott.
Tekintettel arra, hogy a polgármester a jegyzőt a mulasztásért már figyelmeztetésben részesítette, így a további felelősségre vonás érdekében ajánlással nem élek.
Felhívom azonban a jegyző figyelmét arra, hogy a jövőben mindenkor határidőben gondoskodjon a megkeresések megválaszolásáról, és egyben ennek figyelemmel kísérését kérem az önkormányzati munkáltatót képviselő polgármestertől.
A vizsgálati jelentésemet megküldöm Nógrád Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjének is.

Budapest, 2005. október 14.

Takács Albert sk.