Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 3155/2005. sz. ügyben

Előadó: dr. Haraszti Katalin

A vizsgálat megindulása
A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert sérelmezte, hogy a Budapest XXII. kerületi anyakönyvi hivatal (a továbbiakban: anyakönyvi hivatal) az 1953. március 5-én történt születésének időpontjában bejegyzett anyakönyvi adatokról nem hajlandó születési anyakönyvi kivonatot kiállítani. Az anyakönyvi hivatal által kiállított születési anyakönyvi kivonat egy 1959. évi bejegyzésben szereplő adatokat tartalmaz. 
Állítása bizonyítékaként a panaszos bemutatta azt a 251/1959. számú születési anyakönyvi kivonatot, amit az anyakönyvi hivatal 2005. január 19-én állított ki a számára. A panaszos úgy véli, joga van megtudni, hogy eredetileg milyen néven anyakönyvezték.

A megállapított tényállás
A panaszos, illetve a Belügyminisztérium Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatal által rendelkezésemre bocsátott adatok szerint a panaszos 2004. októberében elvesztette a születési anyakönyvi kivonatát, ezért egy új példány kiállítása céljából felkereste az anyakönyvi hivatalt. Az eljáró anyakönyvvezető közölte a panaszossal, hogy az eredeti 1953-as bejegyzésről nem állíthat ki anyakönyvi kivonatot, és tájékoztatta őt, hogy a származásával, illetve a vér szerinti szüleire vonatkozó kérdéseivel a Ferencvárosi Gyámhivatalhoz fordulhat.
A panaszos 2004. november 3-án megjelent a Ferencvárosi Gyámhivatalban, ahol segítséget kért a vér szerinti szülei felkutatásához. Kérelmében a panaszos előadta, hogy az általa édesapjaként ismert férfi 1997-ben elhunyt. Az édesanyja életben van, de súlyos beteg és a panaszos származását illetően nem közölt vele semmit.
A panaszos a Ferencvárosi Gyámhivataltól kézhez kapta a Belügyminisztérium Központi Adatfeldolgozó, Nyilvántartó és Választási Hivatal által – a központi személyi adat-és lakcímnyilvántartásban - tárolt adatokról szóló kivonatot. A kivonat szerint a panaszos születésekor az anyaként bejegyzett személy adatai megegyeznek az édesanyja adataival. A kivonatban apaként szereplő férfi neve, illetve személyi adatai azonban nem azonosak annak a személynek az adataival, akit a panaszos édesapjaként ismert, illetve akinek adatai az anyakönyvi hivatal által kiállított születési anyakönyvi kivonatban szerepelnek.

Érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény
15. § (1) A Magyar Köztársaság védi a házasság és a család intézményét

Alkalmazott jogszabályok
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló1993. évi LIX. törvény
17. § (3) Az országgyűlési biztos vizsgálati lehetősége az 1989. évi XXXI. törvény hatálybalépését követően indult eljárásokra terjed ki. (4) Ha az ügyben jogerős határozat született, az országgyűlési biztoshoz ennek közlésétől számított egy éven belül lehet beadvánnyal fordulni.

1982. évi 17. tvr. az anyakönyvekről, a házasságkötési eljárásról és a névviselésről
40. § (2) Az ügyfél részére anyakönyvi kivonat adható ki. A kivonat az anyakönyvezett adatokat a kiállítása időpontja szerinti állapotnak megfelelően tartalmazza.

A Gyermek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről szóló 1991. évi LXIV. törvény
7. cikk
1. A gyermeket születésekor anyakönyvezik és ettől kezdve joga van ahhoz, hogy nevet kapjon, állampolgárságot szerezzen és lehetőség szerint ismerje szüleit, valamint ahhoz, hogy ezek neveljék.
2. Az Egyezményben részes államok gondoskodnak arról, hogy ezeket a jogokat hazai törvényhozásuknak és a tárgyra vonatkozó nemzetközi okmányokban vállalt kötelezettségeiknek megfelelően érvényre juttassák, különösen akkor, ha ennek hiányában a gyermek hontalanná válna.

A vizsgálat megállapításai
A vizsgálat adatai szerint a panaszos szülei 1955-ben elváltak, majd az édesanyja 1957-ben újból férjhez ment, és a második férj – a vér szerinti szülők hozzájárulásával – a panaszost 1959-ben örökbe fogadta. A házasságról, a családról és a gyámságról szóló 1952. évi IV. törvénynek (a továbbiakban. Csjt.) a panaszos örökbefogadásának időpontjában hatályos 46. §-a értelmében az örökbefogadás célja az volt, hogy az örökbefogadó és az örökbefogadott személyek között családi kapcsolatot létesítsen. Attól az időponttól kezdődően, hogy édesanyjának második férje a panaszost örökbe fogadta, őt a házastársak közös gyermekének kellett tekinteni, vagyis a vérszerinti apával fennálló mindennemű rokoni kapcsolata megszűnt.
A rokoni kapcsolatok változását, a korabeli jogszabályoknak megfelelően az anyakönyvi nyilvántartásban is átvezették. A panaszos örökbefogadásának időpontjában hatályos anyakönyvi jogszabály – az anyakönyvek vezetéséről és a házasságkötési eljárásról szóló 10/1955. BM utasítás 78. § (4) és (8) bekezdése - értelmében, ha a gyermeket valamelyik szülő házastársa fogadta örökbe, a születési anyakönyvből az eredeti bejegyzést törölték, és a gyermek születését újból anyakönyvezték. Ez történt a panaszos esetében is. Az örökbefogadás jogerőre emelkedését követően a panaszos születését regisztráló 132/1953. számú anyakönyvi bejegyzést törölték, majd azt - 1959. június 30-án - a 251/1959. folyószámon újból anyakönyvezték. Az új anyakönyvi bejegyzésben apaként a panaszost örökbefogadó férfi – azaz édesanyja második férjének - személyi adatait jegyezték be, vagyis az említett időpontot követően az ő családi nevét viselte, és viseli ma is.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 17. § (3) bekezdése értelmében az országgyűlési biztos vizsgálati lehetősége mindössze az 1989. évi XXXI. törvény hatálybalépését, vagyis az 1989. október 23-át követően indult eljárásokra terjed ki. Tekintettel arra, hogy a panaszos örökbefogadásával kapcsolatos gyámhatósági, illetve az ezzel összefüggő anyakönyvi eljárás az 1950-es évek végén zajlottak, azokat hatáskör hiányában nem vizsgáltam.
Az anyakönyvekről, a házasságkötési eljárásról és a névviselésről szóló1982. évi 17. törvényerejű rendelet (a továbbiakban: At.) 40. § (2) bekezdése alapján az anyakönyvi „kivonat az anyakönyvezett adatokat a kiállítása időpontja szerinti állapotnak megfelelően tartalmazza”. Az idézett jogszabályi rendelkezés eredményeként az anyakönyvvezető a panaszos kérése esetén sem állíthat ki olyan születési anyakönyvi kivonatot, amely az anyakönyvből korábban már törölt - jelen esetben az örökbefogadást megelőző időszakra vonatkozó - anyakönyvi adatokat tartalmaz. Az örökbefogadásra, illetve az At. 40. § (2) bekezdésére figyelemmel a panaszos hivatalos születési adatai a Budapest XXII. kerületi anyakönyvi hivatalban vezetett születési anyakönyvben a 251/1959. folyószámon találhatóak, és - a vizsgálat adatai szerint - megegyeznek azokkal, amelyeket a 2005. január 19-én kiállított születési anyakönyvi kivonat is igazol. Az említett indokok alapján az anyakönyvvezető eljárása kapcsán alkotmányos joggal összefüggő visszásságra utaló körülményt nem észleltem.
A Gyermek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről szóló 1991. évi LXIV. törvény 7. Cikk alapján minden gyermeknek joga van ahhoz, hogy „lehetőség szerint ismerje szüleit”. Figyelemmel arra, hogy a Ferencvárosi Gyámhivatal a panaszos kérelmére a vérszerinti szülei azonosításához szükséges adatokat a rendelkezésére bocsátotta, alkotmányos joggal összefüggő visszásságra utaló körülményt ebben a vonatkozásban sem észleltem.

Budapest, 2005. szeptember 6.

Takács Albert sk.