Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 3141/2005. számú ügyben

Előadó: dr. Gubucz Ágnes
Az eljárás megindulása
A panaszosok az Országgyűlési Biztosok Hivatalához benyújtott beadványukban sérelmezték, hogy Tatabánya Megyei Jogú Város Középfokú Kollégiumából gyermeküket fegyelmi eljárás lefolytatása nélkül, azonnali hatállyal kizárták.
A panasz nyomán felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt jogállamiság elvéből eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz, a 67. § (1) és (2) bekezdéseiben rögzített szülőket, és gyermekeket megillető, valamint a 70/F. § (1) bekezdésében foglalt művelődéshez való jogok sérelmének a gyanúja. Ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam.
Tatabánya Megyei Jogú Város címzetes főjegyzőjétől (a továbbiakban: főjegyző) a beadványban foglaltakkal kapcsolatban vizsgálat lefolytatását, valamint a keletkezett dokumentumok másolatának a megküldését kértem. A kapott információk, valamint a becsatolt iratok alapján állapítottam meg a tényállást.

A megállapított tényállás
2005. március 9-én a panaszosok gyermeke a kollégium épületében egyik kollégista társával konfliktusba keveredett, ennek során kollégista társát tettleg bántalmazta. 2005. március 10-én a kollégium nevelőtestülete fegyelmi határozatot hozott, mely szerint a panaszosok gyermekét a kollégiumból azonnali hatállyal, kizárták és másnap, azaz 2005. március 11-én ki kellett költöznie a kollégiumból. Minderről a panaszosok rövid úton - szóban - kaptak tájékoztatást. A panaszosok sérelmezték a fegyelmi tárgyalás mellőzésével hozott fegyelmi határozatot és gyermekük azonnali kizárását. A kollégium igazgatója ezt követően 2005. március 10-én kelt levelében, írásban tájékoztatta a panaszosokat a fegyelmi eljárás megtartásáról, annak időpontjáról. A fegyelmi eljárás megtartásának időpontját a kollégium vezetője 2005. március 21. napjára tűzte ki. 2005. március 15-én a panaszosok elmentek a kollégiumba azzal a szándékkal, hogy gyermekük személyes holmiját elhozzák, de nem költöztetik ki. Ezzel azt kívánták elérni, hogy gyermekük nem lakjon ott az ügy tisztázása végéig, vagyis a végső határozat meghozataláig. Szándékuk ellenére azonban gyermekükkel az összes holmiját lehozatták, szekrény és szobakulcsát elvették, kiköltöztették. A panaszosok gyermeke 2005. március 16-tól bejáró tanuló volt.
A panaszosok 2005. március 16-án kelt levelükben panasszal fordultak a főjegyzőhöz, melyben elismerték gyermeküknek kollégium házirendjébe ütköző vétségét, de sérelmezték a kollégium gyermekükkel szembeni eljárását, azaz a fegyelmi eljárás lefolytatása nélkül hozott azonnali hatályú kizárását elrendelő fegyelmi határozatot. A főjegyző a beadvány alapján vizsgálatot folytatott, melyben megállapította, hogy a fegyelmi eljárás lefolytatását a kollégium időközben megkezdte, első lépésként 2005. március 10-i dátummal értesítette a panaszosokat a fegyelmi meghallgatás időpontjáról, majd a 2005. március 25-én kelt fegyelmi határozatban a kollégium nevelőtestülete, mint az elsőfokú fegyelmi jogkör gyakorlója a panaszosok gyermekének fegyelmi vétségét súlyosnak ítélve „kizárás a kollégiumból” fegyelmi büntetést hozott. A fegyelmi határozat tartalmazta azt is, hogy a panaszosok eljárást megindító kérelem (jogorvoslat, fellebbezés) jogáról nem mondtak le.
A főjegyző vizsgálata eredményéről a kollégium igazgatóját és a panaszosokat is tájékoztatta. A kollégium igazgatójának címzett, 2005. április 4-én kelt levelében megállapította, hogy a kollégium eljárása több ponton jogszabályt sértett. Tájékoztatta a kollégium vezetőségét a fegyelmi vétség és az azzal kapcsolatos fegyelmi eljárásra vonatkozó jogszabályi előírásokról, valamint felhívta a figyelmet az intézmény jogszabályszerű működésének biztosítására. A főjegyző az igazgatót tájékoztatta arról is; „tekintettel arra, hogy az írásbeli határozat ellen egyelőre nem fellebbeztek, jelenleg a szülők bejelentésével kapcsolatban intézkedést nem kezdeményezek”. A főjegyző ugyancsak 2005. április 4-én a panaszosokat arról tájékoztatta, hogy a kollégium eljárása a jogszabályi előírásoknak nem felelt meg, de időközben az általuk  hiányolt eljárást a kollégium szabályszerűen lefolytatta, annak eredményéről készített határozatot nekik  megküldte, mely ellen fellebbezéssel élhetnek.
A panaszosok 2005. április 5-én kelt levelükben a kollégium 2005. március 25-én kelt határozata ellen fellebbeztek. Fellebbezésükben hivatkoztak a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvényre (Kot.), amely szerint a fegyelmi határozat meghozatala előtt fegyelmi eljárást kell tartani, de annak a kollégium nem tett eleget, hiszen a gyermeküket 2005. március 11-én ki kellett költöztetniük. Ezen kívül előadták, hogy a Kot. kimondja azt is végrehajtani csak jogerős fegyelmi határozatot lehet, a gyermekük azonnali kizárásáról szóló határozat tehát nem volt jogerős, mivel ők nem mondtak le fegyelmi eljárást megindító jogukról gyermekük pedig már március 11-e óta otthon lakik. A főjegyző 2005. április 20-án kelt másodfokú határozatában az elsőfokú határozatot helyben hagyta, vagyis a panaszosok fellebbezését elutasította. A határozat indokolása szerint a kollégium eljárása nem mindenben felelt meg ugyan a jogszabályi előírásoknak, de a vizsgálat idejére a fegyelmi eljárást szabályszerűen lefolytatták. Az megfelelt a Kot. 76. paragrafusában, a 11/1994. (VI.8.) MKM rendelet (R.) 36. paragrafusában és ez utóbbi norma 5. számú mellékletében foglalt előírásoknak.
A főjegyző megkeresésemre adott tájékoztatása szerint azonban, mivel a jogszabályok tanulók elleni fegyelmi ügyben az azonnali végrehajthatóságot nem teszik lehetővé, a kollégium vezetőjét figyelmeztette az intézmény jogszabályszerű működésének biztosítására. Intézkedést pedig azért nem kezdeményezett, mert időközben az intézmény lefolytatta a fegyelmi eljárást.

Az ügy jogszabályi háttere
2. § (1) A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges. (2) A szülőket megilleti az a jog, hogy a gyermeküknek adandó nevelést megválasszák.
70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.

1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról (Kot.)
75. § (7) A tanuló kollégiumi tagsága megszűnik b) a kollégiumból kizáró fegyelmi határozat jogerőre emelkedésével;
76. § (5) A kollégium tagja ellen a kollégium rendjének megsértéséért a) megrovás; b) szigorú megrovás; c) kizárás fegyelmi büntetés szabható ki. (10) Végrehajtani csak jogerős fegyelmi határozatot lehet. A fegyelmi eljárás lefolytatásának szabályait jogszabály határozza meg.
83. § (2) A tanuló, a szülő, az óvoda, az iskola, a kollégium döntése … ellen - a közléstől, ennek hiányában a tudomására jutásától számított tizenöt napon belül - … eljárást indíthat.... (9) A nevelési-oktatási intézmény döntése jogerős, ha a (2) bekezdésben meghatározott határidőn belül nem nyújtottak be eljárást megindító kérelmet, vagy az eljárást megindító kérelem benyújtásáról lemondtak. A másodfokú döntés a közléssel válik jogerőssé. A közlésre az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni. A jogerős döntés végrehajtható, kivéve, ha bírósági felülvizsgálatát kérték. A másodfokú döntés azonnali végrehajtását rendelheti el a döntéshozó, ha azt a nevelési-oktatási intézménybe járó többi tanuló nyomós érdeke indokolja.

11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet a nevelési-oktatási intézmények működéséről (R.)
5. számú melléklet a 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelethez: A fegyelmi eljárás szabályai

A vizsgálat megállapításai 
A jogállamiság elve magába foglalja a jogbiztonság érvényesülése követelményét, nélkülözhetetlen eleme, a jog viszonylagos stabilitását jelenti. A jogbiztonság elsősorban a jogalkotó kötelezettségévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, annak részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatók legyenek a norma címzettjei részére. A jogbiztonság azonban nem csak az egyes jogszabályok egyértelműségét követeli meg, hanem az egyes jogintézmények működésének a kiszámíthatóságát is, melyben meghatározó szerepet töltenek be az eljárási garanciák. Az eljárási garanciák része a jogerő intézménye. A jogerő követelményének megfelelően a jogszabályoknak pontosan meg kell határoznia, hogy mikor támadható meg egy határozat, és hogy mikor következik be az az állapot, amikor a jogerős határozat semmiféle jogorvoslattal nem támadható meg. Ehhez kapcsolódik a jogbiztonság azon lényeges eleme, hogy a még nem jogerős határozat, amely jogorvoslatot követően esetleg megváltozatható, ne keletkeztessen jogokat vagy kötelezettségeket, vagyis jogerő beállta előtt a határozat még - kivételeket eltekintve – ne legyen végrehajtható. A jogerő tiszteletben tartása, mint a jogállamiság része, a jogrend egészének a biztosítását szolgálja.
A Kot., illetve az R. a jogállamiság, jogbiztonság követelményének megfelelően szabályozza a fegyelmi ügyekkel kapcsolatos eljárást, a fegyelmi döntés meghozatalát, valamint a fegyelmi határozat jogerejének a beálltát, a jogerőhöz szorosan kapcsolódó jogosultságok, kötelezettségek megnyíltának pontos időpontját.
A panaszosok gyermeke magatartásával megsértette a kollégiumi rend szabályait, melyet sem a panaszosok sem pedig gyermekük nem vitatott, azt elismerték. A kollégium vezetése a gyermeket magatartása miatt azonnali hatállyal kizárta a kollégiumból. A kollégium nevelőtestülete ezen döntését fegyelmi eljárás lefolytatása nélkül, nem írásbeli határozat formájában hozta meg, és a gyermekkel szemben a fegyelmi büntetés legsúlyosabb esetét, a kizárást alkalmazta. A Kot. 76. § (1) bekezdése szerint, ha a tanuló kötelezettségét vétkesen és súlyosan megszegi, fegyelmi eljárás alapján, írásbeli határozattal fegyelmi büntetésben részesíthető. A Kot. idézett rendelkezéséből tehát egyértelműen az következik, hogy ha a tanuló kötelezettségét vétkesen és súlyosan megszegi, akkor a fegyelmi eljárás lefolytatása kötelező, továbbá a fegyelmi eljárás során kiszabott büntetésről írásbeli határozatot kell hozni. A kollégium vezetése azonban azzal, hogy nem biztosította az eljárási szabályoknak megfelelő eljárást, megsértette azt a követelményt, miszerint a jogintézmények működésének előreláthatónak, kiszámíthatónak kell lennie azok címzettjei számára, vagyis a jogbiztonság nem érvényesült.
A kollégium nevelőtestülete végül lefolytatta a fegyelmi eljárást, döntését határozatba foglalta, azonban a gyermek kollégiumból való azonnali kizárását nem vonta vissza. A kollégium nevelőtestülete gyakorlatilag az eljárási szabályok teljes mellőzésével hozott egy döntést, amit végrehajtott, majd utólag lefolytatta a döntését megalapozó eljárást. A kollégium eljárásának megítélését súlyosbítja az a Kot-ba foglalt garanciális szabály, mely kizárja a fegyelmi döntés azonnali végrajtását. A Kot. 76. § (10) bekezdése szerint végrehajtani csak jogerős fegyelmi határozatot lehet, melynek részletszabályait a Kot. ugyancsak tartalmazza. A Kot. 83. § (2) és (9) bekezdései alapján a döntés akkor jogerős, ha 15 napon belül nem nyújtanak be eljárást megindító kérelmet, vagy arról lemondtak. Ezeknek a garanciális szabályoknak a jelentősége - a fent kifejtetteken túl - abban áll, hogy az eljárás alá vont személy kiskorú és tankötelezett. A tankötelezettség az oktatáshoz való jog része, melynek az a sajátossága, hogy jogosultság mellett kötelezettséget is jelent, nevezetesen hogy a tanuló köteles tanulmányi kötelezettségének eleget tenni (Kt. 12. § (1) bek. a, b, pontja). A vizsgálat szempontjából ez azt jelenti, hogy a tanuló tankötelezettségből adódó kötelezettségének a teljesítése elsőbbséget élvez az esetleges magatartásával összefüggő fegyelemsértésekkel szemben. A tankötelezettség fennállásáig meglévő elsőbbséget a Kot. 75. § (8) bekezdése nevesíti azáltal, hogy kimondja; a kizárás fegyelmi büntetés nem alkalmazható akkor, ha a kollégiumi tagsági viszony fennállása nélkül a tanuló nem tudja teljesíteni tankötelezettségét. Tehát a fegyelmi eljárásra vonatkozó kogens szabályok a jogállam, jogbiztonság követelménye mellett, a tankötelezettségből származó kötelezettségre is visszavezethetők. Ebből az is következik, hogy nem mellőzhető a fegyelmi eljárás lefolytatása, a fegyelmi döntés meghozatalkor mérlegelni kell, hogy a kollégiumból való kizárás veszélyezteti-e a tanuló tanulmányi kötelezettségének a teljesítést. Ezért zárja ki a Kot. a fegyelmi döntés azonnali végrehajtását is.
A panaszosok gyermekük kizárását követően a kollégium nevelőtestület döntése felett felügyeleti joggal rendelkező főjegyzőhöz fordultak. A főjegyző a beadványt megvizsgálta és megállapította, hogy a kollégium nevelőtestületének eljárása több jogszabályi rendelkezést is megsértett, melyre felhívta a nevelőtestület figyelmét. Ezen kívüli intézkedést azért nem tartott szükségesnek, mert a kollégium nevelőtestülete időközben a fegyelmi eljárásra vonatkozó jogszabályoknak megfelelően kezdeményezte a fegyelmi meghallgatást, és a fegyelmi eljárás lefolytatása után meghozta a fegyelmi döntést. A főjegyző rámutatott arra is, hogy a jogszabályok tanulói fegyelmi ügyekben az azonnali végrehajthatóságot nem teszik lehetővé, azonban intézkedést e vonatkozásban is mellőzte, mivel az intézmény időközben már lefolytatta a fegyelmi eljárást. A panaszosok a fegyelmi határozattal szembeni fellebbezését a főjegyző szintén elutasította a jelentésemben már hivatkozott okok miatt.
Megállapítottam, hogy a főjegyző a panaszosok beadványának, illetve fellebbezésének a vizsgálata során nem járt el kellő gondossággal, hiszen az azonnali végrehajtás tekintetében arra hivatkozással nem tett intézkedést, hogy a kollégium időközben a jogszabályoknak megfelelően lefolytatta a fegyelmi eljárást. A Kot. 76. § (10) bekezdése szerint azonban végrehajtani csak jogerős fegyelmi határozatot lehet, a Kot. 83. § (2) és (9) bekezdései alapján pedig a döntés csak akkor jogerős, ha 15 napon belül nem nyújtanak be eljárást megindító kérelmet, vagy arról lemondtak. A panaszosok eljárást megindító kérelmükről nem mondtak le, amit az elsőfokú határozat is tartalmazott, tehát a Kot. idézett rendelkezései szerint a határozat nem volt jogerős, így végrehajtható sem. A főjegyzőnek már a panaszosok beadványának vizsgálatakor gondoskodnia kellett volna a végrehajtás megszüntetéséről. A főjegyző a másodfokú határozatot, melyben helyben hagyta az elsőfokú döntést, 2005. április 20-án hozta. A Kot. 83. § (9) bekezdése alapján a másodfokú döntés a közléssel válik jogerőssé. A jogerős döntés végrehajtható, kivéve, ha bírósági felülvizsgálatát kérték. Mindez azt jelenti, hogy a fellebbezésre nyitva álló idő a döntés jogerejére halasztó hatállyal bír. Ez alapján a másodfokú döntés csak a közléstől számított 30 nap elteltével lett volna végrehajtható, feltéve hogy a panaszosok nem kérik a határozat bírósági felülvizsgálatát. Mindezek alapján a másodfokú döntés - amennyiben azt nem támadják meg - legkorábban a jogorvoslatra nyitva álló idő letelte után válik jogerőssé és végrehajthatóvá. Ugyanakkor a Kot. a másodfokú döntés végrehajthatósága vonatkozásában engedélyez egy kivételt, mégpedig a Kot. 83. § (9) bekezdésében. Eszerint a döntéshozó másodfokú döntés azonnali végrehajtását rendelheti el, ha azt a nevelési-oktatási intézménybe járó többi tanuló nyomós érdeke indokolja. A kollégium igazgatója a fellebbezés felterjesztésében tájékoztatta a főjegyzőt, hogy a panaszosok gyermekének a magatartása indokolja a határozat azonnali végrehajtását és hivatkozott a Kot. 83. § (9) bekezdésében foglaltakra. Ez a rendelkezés azonban csak a másodfokú határozat azonnali végrehajtását teszi lehetővé, vagyis nem lehet alkalmazni elsőfokú döntésére. A másodfokú döntés azonnali végrehajtására további kötelezettséget is előír a Kot., nevezetesen, hogy a döntéshozónak - jelen esetben a kollégiumnak - írásbeli határozatot kell hoznia a másodfokú döntés azonnali végrehajthatóságáról, melyet indokolni is köteles. Ilyen határozat azonban nem született. Nem érvényesültek a Kot. 83. § (1) bekezdésébe foglaltak sem, mert  a nevelési-oktatási intézmény a gyermekkel, tanulóval kapcsolatos döntéseit írásban nem közölte a tanulóval, illetve szülőivel.

Összefoglalva
Tatabánya Megyei Jogú Város Középfokú Kollégiumának igazgatója eljárása során figyelmen kívül hagyta, illetve több ponton megszegte a fegyelmi eljárásra vonatkozó jogszabályokat, ezzel visszásságot okozott a tanulót, illetve a szüleit megillető jogállamiság részét képező tisztességes eljáráshoz való joggal kapcsolatban és veszélyeztette a tanuló művelődéshez való jogát, valamint az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében megfogalmazott, minden gyermeket megillető alapjogvédelmet is.
Tatabánya Megyei Jogú Város címzetes főjegyzője eljárása során nem kellő gondossággal járt el, jogszabályi előírásokból származó kötelezettségét nem teljesítette, tévesen ítélte meg a végrehajtással kapcsolatos intézkedései indokolatlanságát és téves következtetése volt arra is, hogy a kollégium eljárása a jogszabályoknak megfelelt. Mindezzel ugyancsak a tanulót, illetve a szüleit megillető jogállamiság részét képező tisztességes eljáráshoz való jog sérelmét okozta és veszélyeztette a tanuló művelődéséhez, valamint az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében megfogalmazott, minden gyermeket megillető alapjogvédelmet is.

Ajánlás
A vizsgálatom megállapításaira tekintettel, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében meghatározott jogkörömben, felkérem a Tatabánya Megyei Jogú Város címzetes főjegyzőjét, hogy a jövőben tevékenysége során a jogszabályokat - azok garanciális jelentőségére figyelemmel - maradéktalanul tartsa be. Jogsértés esetén haladéktalanul tegye meg a szükséges intézkedéséket kiemelten akkor, ha eljárása kiskorú és tankötelezett személyt érint. 
A Tatabánya Megyei Jogú Város Középfokú Kollégiumának igazgatóját arra kérem, hogy a jövőben fegyelmi ügyekben különös gondot fordítson a jogszabályi előírások betartására, azok garanciális jelentősége miatt különös gondossággal járjon el fegyelmi büntetés kiszabásakor, mivel a fegyelmi eljárás lefolytatása kötelező, a fegyelmi döntés azonnali végrehajtása pedig a jogszabály erejénél fogva kizárt.

Budapest, 2005. december 16.
Takács Albert sk.