Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 3069/2005. számú ügyben

Előadó: dr. Gubucz Ágnes
Az eljárás megindulása
A panaszos az Országgyűlési Biztosok Hivatalához benyújtott beadványában sérelmezte, hogy a Kőbányai Janikovszky Éva Általános Iskolában gyermeke folyamatos veszélyeztetésnek, bántalmazásnak van kitéve, valamint az iskola sérti szabad vallásgyakorláshoz fűződő jogukat.
A panasz nyomán felmerült a jogállamiság elvéből eredő tisztességes eljáráshoz, a vallásszabadsághoz, valamint a gyermeki jogok sérelmének gyanúja, ezért vizsgálatot rendeltem el az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény ( a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján.
Budapest Kőbányai Önkormányzat jegyzőjét a beadványban foglaltakkal kapcsolatban vizsgálat lefolytatására, valamint a keletkezett dokumentumok másolatának a megküldésére kértem. A kapott információk, valamint a becsatolt iratok alapján állapítottam meg a tényállást.

A megállapított tényállás
A panaszos gyermekének az iskolával kapcsolatos problémái - a Kőbányai Gyermekjóléti Szolgálat 2005. április 11-én tartott esetkonferenciáról szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: esetkonferencia), valamint a panaszos illetve képviseletében megjelent személyek (a továbbiakban: panaszos) elmondása szerint - két alapvető okra vezethető vissza: egyrészt a gyermek beilleszkedési problémáira, melyet a gyermek látható sérülései okozzák, ugyanis emiatt őt csúfolják, kirekesztik. Másrészt a szülők vallási meggyőződésére, ami miatt az iskola közös rendezvényein (farsang, húsvét, anyák napja, mikulás, karácsony), valamint az azt megelőző előkészületeken a gyermek nem vehet részt. A panaszos szerint az iskolának olyan magatartást kellene tanúsítania, hogy ne keltse fel a gyermek kíváncsiságát, vágyát a programokon való részvétel iránt. Ezt - a panaszos szerint az iskola - úgy tudná elérni, ha előre tisztázza a gyermekekkel, hogy van egy társuk, aki vallása miatt nem vehet részt az iskolai programon és más elfoglaltságot ad neki, esetleg korábban elengedi az iskolából. Az esetkonferencián az iskola, illetve az iskola képviseltében megjelent más személyek (a továbbiakban: iskola) szerint az iskola maximálisan figyelembe veszi a szülők vallásából adódó körülményeket. A problémát azonban az iskola ennél összetettebbnek ítélte meg. Az állami ünnepségek még nem zavarják össze a panaszos gyermekét, de más ünnepek már komoly problémát jelentenek neki. Ilyenkor ugyanis az iskola programokat készít, mint pl. anyák napjára, vagy mikulásra, de azokon a gyermek nem vehet részt, pedig szívesen részt venne, ezért érzi kirekesztettnek magát. Az iskola határozottan elutasította, hogy a panaszos gyermekét bármilyen iskolai programba bevonták volna. Azt is hangsúlyozta, hogy a gyermek tanköteles, így köteles az órákon részt venni. Kiemelte továbbá, hogy a gyermekkel beilleszkedési problémák vannak, ezért szüksége lenne a pszichológus segítségére. Ez utóbbit a panaszos is elfogadta.
A Kőbányai Gyermekjóléti Szolgálat 2005. május 26-án kelt feljegyzése szerint az esetmegbeszélésen történt - a pszichológus segítségére vonatkozó - megállapodást, a panaszos később elutasította.
Az esetkonferencia tartalmazta azt is, hogy pl. anyák napja előtt az iskola megkérdezte a panaszos gyermekétől, hogy ők tartják-e ezt az ünnepet, vagy „… ugyanez a probléma a farsangnál is megjelent. Én nem vagyok tisztában a szülők vallási ünnepeivel és mivel a szülők mondták, hogy a táncoktatás jót tesz a gyermeknek, ezért gondoltam, hogy majd megmutathatja tudását. A farsang előtt 3 nappal derült ki, hogy a gyermek nem vehet részt az ünnepségeken”. Ezzel kapcsolatban a panaszos előadta, hogy semmilyen ünnepet nem tartanak. Kérte, hogy ne vonják be a gyermekét semmilyen ünnepi előkészületbe.
A panaszos beadványa tartalmazta azt is, hogy a gyermekét az iskolában rendszeresen bántalmazzák társai, gyakori sérülések érik. A panaszos kiemelten sérelmezte, hogy 2005. február 24-én gyermeke kiszökött az iskolából, mert a tanárnő megrázta, kiabált vele, és egyedül ment haza. Az iskola igazgatója az esetről 2005. február 28-án kelt levelében tájékoztatta a Kőbányai Önkormányzat Közművelődési és Közoktatási Irodáját. A tájékoztató szerint 2005. február 24-én délelőtt panaszkodott a gyermek, hogy fáj a foga, melyről a tanító telefonon tájékoztatta a panaszost, de a panaszos nem vitte el az iskolából gyermekét. Ebéd után a gyermekek a folyosón öltözködtek, készültek lemenni az udvarra. A sorakozónál vette észre a tanító, hogy a panaszos gyermeke nincs jelen. Vélhetően a gyermek a hátsó lépcsőn távozott. Egy családhoz csatlakozott (anyuka és két gyermek) és táska nélkül kiment az iskola épületéből.  Az eset kapcsán az iskola a portást figyelmeztetésben részesítette, mert nem fordulhat elő, hogy egy gyermek engedély nélkül távozzon az iskolából.
Az iskola igazgatójának tájékoztatása szerint a panaszos az iskolai fogadóórákra nem jár, a tájékoztató füzetet nem írja alá. A gyermek a sok hiányzás miatt lemaradt a tanulásban. A szülők nem gondoskodnak a gyermek felszereléséről és pontos iskolába érkezéséről. A szülők rendszeresen támadólag lépnek fel az iskola valamennyi dolgozójával szemben, pedig az iskola messzemenően támogatja a panaszos valamennyi kérését.

Az ügy jogszabályi háttere
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.
60. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a gondolat, a lelkiismeret és a vallás szabadságára. (2) Ez a jog magában foglalja a vallás vagy más lelkiismereti meggyőződés szabad megválasztását vagy elfogadását, és azt a szabadságot, hogy vallását és meggyőződését mindenki vallásos cselekmények, szertartások végzése útján vagy egyéb módon akár egyénileg, akár másokkal együttesen nyilvánosan vagy magánkörben kinyilváníthassa vagy kinyilvánítását mellőzze, gyakorolhassa vagy taníthassa.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.

1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról (Kot.)
4. § (1) Az állam és a helyi önkormányzat a nevelés és az oktatás terén vállalt feladatainak gyakorlása során köteles tiszteletben tartani a szülőknek, illetve a gyámnak (a továbbiakban együtt: szülő) azt a jogát, hogy vallási és világnézeti meggyőződésüknek megfelelő oktatásban és nevelésben részesülhessenek gyermekeik. A szülő ezt a jogát gyermeke érdekeinek megfelelően gyakorolja, oly módon, hogy tiszteletben tartja annak gondolat-, lelkiismeret- és vallásszabadsághoz való jogát, továbbá véleményét - korától és érettségétől függően - figyelembe veszi.
41. § (2) A nevelési-oktatási intézményekben tiszteletben kell tartani a gyermek, tanuló, szülő, alkalmazott lelkiismereti és vallásszabadságát.
42. § (5) A nevelési-oktatási intézménynek gondoskodnia kell a rábízott gyermekek, tanulók felügyeletéről, a nevelés és oktatás egészséges és biztonságos feltételeinek megteremtéséről, a tanuló- és gyermekbaleseteket előidéző okok feltárásáról és megszüntetéséről, a gyermekek, tanulók rendszeres egészségügyi vizsgálatának megszervezéséről, ennek keretében különösen, hogy az óvodába járó gyermek, valamint a tankötelezettség végéig az általános iskolába, középiskolába, szakiskolába járó tanuló évenként legalább egyszer fogászati, szemészeti és belgyógyászati vizsgálaton vegyen részt.
121. § (1) E törvény alkalmazásában
11. felügyelet a nevelési-oktatási intézményekben: a gyermek, tanuló testi épségének megóvásáról és erkölcsi védelméről történő gondoskodás, a nevelési-oktatási intézménybe történő belépéstől a nevelési-oktatási intézmény jogszerű elhagyásáig terjedő időben, továbbá a nevelési, illetve a pedagógiai program részeként tartott kötelező, a nevelési-oktatási intézményen kívül tartott foglalkozások, programok ideje alatt;

A vizsgálat megállapításai
Az iskola, illetve a panaszos között tehát jelentős nézetkülönbség van mind a gyermek bántalmazása, mind pedig a szabad vallásgyakorlás akadályoztatása tekintetében.
2005. február 28-án történtekkel kapcsolatban - miszerint a gyermeket a pedagógus bántalmazta - az iskola nem ismerte el a panaszos állítását. Nem tagadta viszont azt, hogy a gyermek - engedély nélkül - kiment az iskolából. Ezért figyelmeztetésben részesítette az iskola portását.
A megkeresett szerv tájékoztatása, valamint a csatolt dokumentumok tartalma ellentétben álltak a panaszos beadványában foglaltakkal a gyermek bántalmazására vonatkozóan. Az országgyűlési biztosnak azonban nincs módja és lehetősége további bizonyítási eljárás lefolytatására, a meglévő információk pedig nem alapozták meg alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megállapítását a gyermek bántalmazása tekintetében, ezért a panasz ezen részében vizsgálatomat országgyűlési biztosi intézkedés nélkül lezártam.
Megállapítottam viszont, hogy az iskola nem gondoskodott kellően a gyermekek felügyeltével kapcsolatos kötelezettségéről, amely a gyermeki jogokkal összefüggő visszásság veszélyét idézte elő. Ez esetben azonban, figyelembe véve az eset összes körülményét, vagyis azt, hogy a gyermek egy családhoz csatlakozva (anyuka és két gyermek) ment ki az iskola épületéből, valamint arra, hogy az iskola igazgatója saját hatáskörében figyelmeztetésben részesítette a portást, országgyűlési biztosi intézkedést azon kívül, hogy felhívom az iskola igazgatójának a figyelmét az iskola felügyeleti kötelezettségének fokozott ellenőrzésére, nem tettem.
A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (Kot.), a 4. § (1) bekezdésében, az alapelvek között kimondja, hogy a nevelési-oktatási intézmény köteles tiszteletben tartani a szülőknek azt a jogát, hogy vallási meggyőződésüknek megfelelő oktatásban és nevelésben részesülhessenek gyermekük. Ennek keretében a szülőnek joga van arra, hogy vallási meggyőződésének megfelelő iskolát válasszon gyermekének. A Kot. 4. § (1) bekezdésének már idézett szakasza a vallásszabadság érvényre juttatása mellett, azt is kimondja, hogy a szülő vallási meggyőződésével kapcsolatos jogosultságát csak gyermeke érdekeinek megfelelően gyakorolhatja. Ez a kötelezettség a szülőt akkor is terheli, ha joga van ahhoz, hogy kiskorú gyermeke erkölcsi és vallási neveléséről döntsön. Különösen akkor van ennek jelentősége, amikor a vallásilag elkötelezett szülő nem tudja olyan oktatási-nevelési intézménybe járatni gyermekét, mert pl. ilyen intézmény nincs, ahol vallásának megfelelő nevelést, oktatást kaphat. Ilyen esetben a Kot.-ban megfogalmazott jogok és kötelezettségek hangsúlyosabb szerephez jutnak, mint pl. a szülők és oktatási intézmény együttműködési, kapcsolattartási kötelezettsége, ezen belül a szülő azon kötelezettsége, hogy figyelemmel kísérje gyermeke fejlődését, tanulmányi előmenetelét, gondoskodjék arról, hogy gyermeke teljesítse kötelességeit és ehhez megadjon minden tőle várható segítséget. Ezen elvek érvényre juttatása segítenek abban, hogy a gyermek megfelelő testi, szellemi, erkölcsi fejlődése biztosított legyen oktatása, nevelése során.
Az állami és az egyházi iskola közötti különbség - többek között - abban áll, hogy bár mindkettő köteles az ismeretek objektív átadására és a tanulók lelkiismereti szabadságának tiszteletben tartására, az egyházi iskola valamely vallás tanításaival azonosul. Az állami iskola nem lehet elkötelezett egyetlen vallás vagy világnézet mellett sem, szabad és megalapozott választás lehetőségét kell biztosítania. A világnézeti ismeretek teljes körű, kiegyensúlyozott arányú és tárgyilagos tanításának, az iskola működésének egészében meg kell valósulni. A vallásilag semleges iskolának, tehát a vallásszabadság, a vallásgyakorlás követelménye tekintetében kell semlegesnek lenni, mely azt jelenti, hogy az oktatási nevelési intézmény nem folytathat olyan oktatást, amely a szülők (és a gyermek) meggyőződése figyelmen kívül hagyásának minősülne. Az iskolának figyelembe kell venni oktatása, nevelése során a vallásilag elkötelezett szülő vallásgyakorlással kapcsolatos kérelmeit, melynek szükséges és lehetséges mértékét a jogszabályok határozzák meg. E jogszabályi keretek az iskola számára irányadók és meghatározzák az iskolának a vallásszabadság biztosításával kapcsolatos cselekvési szabadságát. A vallásilag semleges iskola - e jogszabályok alapján - nem zárhatja ki a kötelező tanórai foglakozások köréből, valamely vallás hívekkel szembeni erkölcsi elvárásának alárendelten, az ünnepekkel kapcsolatos előkészületeket, megemlékezéseket, hiszen ezek az ünnepek (húsvét, anyák napja, farsang, karácsony stb.) a magyar keresztény kultúra, a hagyomány részét képezik, és mint ilyenek szervesen beépültek az oktatás, a tanrend egészébe. Ugyanakkor az iskola felmentést sem adhat a tanköteles gyermeknek vallási meggyőződése miatt a kötelező tanórákon való részvétel alól.
A vizsgált ügyben az iskola az oktatás során figyelembe vette a panaszos vallásgyakorlásával kapcsolatos kérelmeit, nem kötelezte a gyermeket egyetlen, vallásával nem összeegyeztethető iskolai programon való részvételre. Tehát az iskola nem okozott visszásságot a szülőt, gyermeket megillető szabad vallásgyakorláshoz való jog vonatkozásában. Ugyanakkor a gyermek azáltal, hogy az iskolai programokon nem vett (vehetett) részt többször olyan helyzetbe került, amely a kiközösítés érzését keltette benne, ami a gyermek megfelelő testi, szellemi, erkölcsi fejlődésében okozhat sérülést. Megítélésem szerint a kiközösítés érzetének kialakulásához az iskola is hozzájárult, pl. akkor, amikor megkérdezte a gyermektől, hogy tartják-e az anyák napi megemlékezést, vagy akkor, amikor az iskola nem tisztázta, hogy a gyermek a farsangon részt vehet-e, vagy sem, így az előkészületekbe bevonta, de már az ünnepségen nem volt jelen. Egy gyermek esetében a nem megfelelő nevelési, oktatási módszer kiválasztása alkalmas lehet arra, hogy a gyermek testi, szellemi és erkölcsi fejlődésében sérülést okozzon. Az iskola nevelési, oktatási kötelezettsége nem egy objektív és kizárólagos pontossággal meghatározható mérce, hanem a tanulók nevelési szükségletei és más pedagógiai szempontok szerint változhat. Az iskola tanulókkal szembeni kötelezettsége mindig egyedi és személyre szabott. Ha egy adott képzési, oktatási feladat ellátása az iskolától többet kíván, akkor nem okoz alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot, ha az iskola szükséges és a jogszabályok adta lehetséges mértékben figyelembe veszi a szülő kérését, és személyre szabottan alakítja ki a gyermek oktatását és nevelését. A gyermek megfelelő testi, szellemi, erkölcsi fejlődésének biztosítása alkotmányos követelmény, mely a pedagógusok és a szülők együttes feladata és felelőssége. A szülőknek ezt a nevelés, az iskolának pedig az oktatás és nevelés során kell biztosítania.
Összességében megállapítottam, hogy a Kőbányai Janikovszky Éva Általános Iskola a vizsgálatom tárgyát képező azon eset kivételével, hogy a panaszos gyermekének felügyelete nem volt megfelelő 2005. február 28-án, azért tudott eltávozni az iskolából, alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot nem okozott. Megállapítottam azonban, hogy az iskola és a panaszos közötti kölcsönös együttműködési kötelezettség nem valósult meg, amely a gyermeki jogok alkotmányos követelményének veszélyeztetését idézte elő. Tekintettel arra, hogy magánszemélyek magatartásának, mulasztásainak vizsgálatára nincs hatásköröm, ezirányban vizsgálatot nem folytattam, illetve csak az iskola vonatkozásában állapítottam meg a gyermeki jogokkal összefüggő alkotmányos követelmények érvényesülése közvetlen veszélyét.

Ajánlás
Mindezek alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21.§ (1) bekezdésében meghatározott jogkörömben felkérem a Kőbányai Janovszky Éva Általános Iskola igazgatóját, hogy fogalmazzon meg olyan szempontokat és elveket, amelyek a panaszos gyermekével kapcsolatos személyre szabott bánásmód fontosságát és követelményeit tartalmazzák, továbbá azokat a pedagógusok körében ismertesse, és gondoskodjon azok alkalmazásáról.

Budapest, 2005. december 16.
Takács Albert sk.