Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 2885/2005. számú ügyben

Előadó: dr. Budai Andrea
Az eljárás megindulása
A panaszos az Országgyűlési Biztosok Hivatala panaszirodáján személyesen előadott panaszában sérelmezte, hogy az APEH Kelet-budapesti Igazgatósága (a továbbiakban: Igazgatóság) bejelentésére nem válaszolt, a személyes meghallgatását nem tette lehetővé. 
A panasszal kapcsolatban felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésben deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonság követelménye, valamint a tisztességes eljáráshoz fűződő jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam.
A vizsgálatom során megkerestem az Adó és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal Elnökét, akit vizsgálat tartására kértem fel.

Érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.

Alkalmazott jogszabályok
2004. évi XXIX. törvény az európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvénymódosításokról, törvényi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről, valamint egyes törvényi rendelkezések megállapításáról
141. § (1) Az állami és helyi önkormányzati szervek a panaszokat és a közérdekű bejelentéseket e törvény szerint kötelesek elintézni. (2) A panasz olyan kérelem, amely egyéni jog- vagy érdeksérelem megszüntetésére irányul, és elintézése nem tartozik más - így különösen bírósági, államigazgatási - eljárás hatálya alá. (3) A közérdekű bejelentés olyan körülményre hívja fel a figyelmet, amelynek orvoslása, illetőleg megszüntetése a közösség vagy az egész társadalom érdekét szolgálja. A közérdekű bejelentés javaslatot is tartalmazhat. (4) Panasszal és a közérdekű bejelentéssel bárki - szóban, írásban vagy elektronikus úton - fordulhat a tárgykörben eljárásra jogosult szervhez. A szóbeli bejelentést az eljárásra jogosult szerv köteles írásba foglalni. (5) Ha a panaszt, illetőleg a közérdekű bejelentést nem az eljárásra jogosult szervhez tették meg, azt nyolc napon belül oda át kell tenni. Az áttételről a bejelentőt egyidejűleg értesíteni kell.
142. § (1) A panaszt és a közérdekű bejelentést a beérkezéstől számított harminc napon belül kell elbírálni. (2) Ha az elbírálást megalapozó vizsgálat előreláthatólag harminc napnál hosszabb ideig tart, erről a panaszost (bejelentőt) a panasz (bejelentés) beérkezésétől számított tizenöt napon belül - az elintézés várható időpontjának egyidejű közlésével - tájékoztatni kell. (3) Az eljárásra jogosult szerv a panaszost, illetőleg a közérdekű bejelentőt meghallgathatja, ha azt a panasz, illetőleg bejelentés tartalma szükségessé teszi. (4) Az eljárásra jogosult szerv a vizsgálat befejezésekor a megtett intézkedésről vagy annak mellőzéséről - az indokok megjelölésével - köteles a panaszost, illetőleg bejelentőt írásban vagy elektronikus úton haladéktalanul értesíteni. (5) Az írásbeli értesítés mellőzhető, ha az elintézésről a jelen lévő panaszost, illetőleg bejelentőt szóban tájékoztatták, és a tájékoztatást tudomásul vette. (6) A korábbival azonos tartalmú, ugyanazon panaszos, illetőleg bejelentő által tett ismételt, továbbá a névtelen bejelentés vizsgálata mellőzhető. (7) A panasz vizsgálata mellőzhető a (6) bekezdésében említett eseteken kívül akkor is, ha a panasztevő a sérelmezett tevékenységről (mulasztásról) való tudomásszerzéstől számított hat hónap után terjesztette elő a panaszát. A tudomásszerzéstől számított egy éven túl előterjesztett panaszt érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai
A panaszos 2005. február 21-én magánszemélyt érintő közérdekű bejelentést tett az Igazgatóságon. Beadványában előadta, hogy az általa megnevezett adózó ingatlantulajdonát évek óta bérbe adja, azonban az ebből származó jövedelme után személyi jövedelemadó kötelezettségét nem teljesíti. A panaszos kérte a vizsgálat lefolytatását és annak eredményéről írásbeli tájékoztatását. Az Igazgatóság a kérelmet nyilvántartásba vette, de az ellenőrzést revizori kapacitás hiánya miatt nem rendelte el, amiről a panaszost nem értesítette. Mulasztását csak 2005. szeptember 26-án kelt, 7097695913 számú levelében pótolta. A 2004. évi XXIX. törvény értelmében a panaszt és a közérdekű bejelentést a beérkezéstől számított 30 napon belül el kell bírálni. Ha előreláthatólag a vizsgálat 30 napnál hosszabb ideig tart, a panaszost tájékoztatni kell.
Az Igazgatóság azzal, hogy az elintézési határidőt túllépte, és erről a panaszost nem tájékoztatta, visszásságot okozott a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével, és a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben.
A panaszos sérelmezte továbbá, hogy az Igazgatóság munkatársa személyesen nem fogadta. Megállapítottam, hogy a panaszos ez irányú igényét az Igazgatóság felé nem jelezte, erre vonatkozó kérelmet később sem terjesztett elő. A panaszos nekem címzett beadványában nem nevesítette az ügyintézőt sem, aki a személyes meghallgatását elutasította, ezért a panasz ezen részében a további vizsgálatot mellőztem, hiszen bizonyítási eljárás lefolytatására nincs lehetőségem.
Az APEH Elnökének tájékoztató levele tartalmazta azt is, hogy az ügyet megvizsgálta és a hiányosságokat feltárta, intézkedett a bejelentéssel érintett személy jövedelemadó fizetési kötelezettsége ellenőrzésére, az Igazgatóság figyelmét felhívta a törvényes eljárási rend betartására, illetve annak garanciális jelentőségére is, ezért ombudsmani intézkedést nem tettem az ügyben.

Budapest, 2006. november 30.

Takács Albert sk.