Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 2701/2005. számú ügyben

Előadó: dr. Kováts Beáta
A vizsgálat megindítása
A panaszos 2005. április 4-én kelt beadványában arról számolt be, hogy munkanélküli és családjával rendkívül nehéz anyagi körülmények között élnek, ezért 2004. októberében rendszeres szociális segély iránti kérelmet nyújtott be Drávapalkonya Község Önkormányzatához. Állítása szerint, az azóta eltelt időben nem kapott választ az önkormányzattól.
Tekintettel arra, hogy a beadványban foglaltak alapján felmerült a szociális biztonsághoz való jog, valamint az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljárás sérelmének a gyanúja, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. valamint 17. §-ai alapján vizsgálatot indítottam, és - hivatkozással az Obtv. 18. § (2) bekezdésére - tájékoztatást kértem az érintett önkormányzat jegyzőjétől. Felkértem a jegyzőt egyúttal arra is, hogy az ügyben született határozatok, illetve a helyi szociális rendelet másolatát is küldje meg számunkra.

Érintett alkotmányos jogok

1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmányáról
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
17. § A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak. (2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

Kapcsolódó jogszabályok
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
4. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. 
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül - kiskorú ügyfél esetében soron kívül, de legkésőbb tizenöt napon belül - kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. (2) A testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni.

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról (2004. V. 14. - 2004. XII. 9. között hatályos szöveg)
5. § A szociális ellátásra jogosultság, a jogosultat érintő jog és kötelezettség megállapítására, továbbá a hatósági ellenőrzésre (a továbbiakban: szociális igazgatási eljárás) az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló, többször módosított 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.) rendelkezéseit az e törvényben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
8. § (1) A szociális hatáskört gyakorló szerv vezetője az eljárási határidőt - indokolt esetben - egy ízben, legfeljebb 15 nappal meghosszabbíthatja.

Drávapalkonya Önkormányzat Képviselő-testületének 6/2000. (XI. 10.) sz. rendelete a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
6. § (1) A szociális ellátások megállapításáról - e rendeletben meghatározott kivételekkel - a képviselő-testület határozattal dönt. (2) A képviselő-testület a) polgármester hatáskörébe rendeli az 1. sz. mellékletben felsorolt ellátásokkal kapcsolatos döntéseket. (3) A polgármester az Önkormányzat ezen rendelete és az 1993. évi III. tv. alapján köteles dönteni a hatáskörébe tartozó ügyekben. (4) A polgármester döntése ellen a képviselő-testülethez fellebbezés nyújtható be. 
Melléklet a Rendelet 6. § (2) bekezdéséhez 
A képviselő-testület az alábbi szociális ellátásokkal kapcsolatos hatásköröket ruházza át a polgármesterre:
- Aktív korú nem foglalkoztatott rendszeres szociális segélye
- Jövedelempótló támogatás /szüneteltetett/
- Időskorúak járadéka
- Temetési segély 

Megállapított tényállás
A panaszosunk rendszeres szociális segély folyósítása iránti kérelme 2004. szeptember 20-án érkezett a körjegyzőségre. A beadvánnyal kapcsolatban semmilyen intézkedésre nem került sor, azt - a jegyző asszony tájékoztatása szerint „véletlenül, vagy talán figyelmetlenség miatt” - ügyintézés nélkül irattározták.
2005. május 5-én Drávapalkonya Község polgármestere - visszamenőlegesen - határozattal intézkedett a rendszeres szociális segély megállapításáról. 

A vizsgálat megállapításai
Drávapalkonya Önkormányzat Képviselő-testülete 6/2000. (XI. 10.) sz. rendeletének 6. § (2) bekezdése (összefüggésben a rendelet Mellékletével) a polgármester hatáskörébe utalja az aktív korú nem foglalkoztatottak rendszeres szociális segélyének a megállapítását. A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (Szoctv.) 5. §-a értelmében a szociális igazgatási eljárásra az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) rendelkezéseit az e törvényben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni. Az Áe. 4. § (1) bekezdésében előírja, hogy a közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Az Áe. 15. § (1) bekezdése az ügy érdemi eldöntésére 30 napos határidőt állapít meg, és a Szoctv. a rendszeres szociális segély vonatkozásában nem állapít meg ennél hosszabbat.
A határozathozatal elmulasztása - a hatóság hallgatása - súlyos jogsérelemnek minősül, hiszen megakadályozza az ügyfeleket abban, hogy jogaikat érvényesítsék. Ahogyan azt az Alkotmánybíróság is megállapította (72/1995. (XII. 15.) AB határozat), „a közigazgatási eljárásban az ügyintézési határidők betartásának garanciális jelentősége van. Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama - előre kiszámítható legyen. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. […] Akár kérelemre, akár hivatalból indul tehát az eljárás, a közigazgatási határozat előírt időben történő kiadása jogos méretű magán- és - közvetlenül vagy közvetve - közérdeket szolgál.”
Megállapítható ezért, hogy a jogbiztonsághoz, valamint a tisztességes eljáráshoz fűződő alkotmányos joggal összefüggő visszásságot okozott az Önkormányzat eljárása, jelesül, hogy panaszosunk 2004. szeptember 20-án benyújtott beadványát a körjegyzőségen érdemi intézkedés nélkül irattározták, és a kérelmet a polgármester csak tájékoztatást kérő levelemet követően, 2005. május 5-én bírálta el. Mivel a kérelmező a határozathozatal elmulasztása miatt eddig elesett az adott ellátási formától, jelen ügyben az Alkotmányban deklarált szociális biztonsághoz való joggal összefüggő visszásság is megállapítható.
Tekintettel azonban arra, hogy a vizsgálat ideje alatt a polgármester az említett alkotmányos visszásságokat orvosolva határozatot hozott, és visszamenőlegesen intézkedett a rendszeres szociális segély megállapításáról, a konkrét ügyben kezdeményezéssel nem élek.
Az Obtv. 17. § (1) bekezdése alapján azonban felkérem a körjegyzőt, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a körjegyzőségi hivatal munkatársai a jövőben minden tekintetben az említett jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően járjanak el, és különösen ügyeljenek arra, hogy elintézetlen beadványok ne kerülhessenek figyelmetlenségből irattározásra.

Budapest, 2005. május 19.

Lenkovics Barnabás sk.