Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 2581/2005. számú ügyben
(kapcsolódó ügyek: OBH 2250/2005., 3426/2005. és a 3463/2005.)

Ügyintéző: Andrásné dr. Bognár Ildikó
Az eljárás megindulása
Négy csépai lakos fordult hivatalomhoz (külön-külön) beadvánnyal, melyben sérelmezték, hogy el nem végzett szolgáltatásért kell hulladékszállítási díjat fizetni, hiszen a közszolgáltató tevékenységét nem veszik igénybe (komposztálnak, égetnek, saját maguk szállítják a hulladékot a hulladékgyűjtő telepre, stb.). Sérelmezték továbbá, hogy nem jött létre szerződés a lakosok és a szolgáltató között, továbbá nem kaptak megfelelő tájékoztatást az önkormányzattól a közszolgáltatási tevékenységről, illetve az azt szabályozó rendeletről. 
Az egyik panaszos kifogásolta, hogy a közszolgáltatást végző Remondis Kft. (korábban Rethmann Hungária Kft.) nem válaszolt a megkereséseire, továbbá a hulladékszállításra vonatkozó számlákon nem kerül megjelölésre a szolgáltatás (kukák ürítésének) mennyisége, a hulladékgyűjtő edény mérete, a kuka típusához kapcsolódó ürítési díj alkalmanként stb.
Több panaszos sérelmezte, hogy a Nyugdíjfolyósító Igazgatóságtól az elmaradt hátralék levonására végrehajtási letiltásról kapott értesítést.
A panasz alapján jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye megsértésének gyanúja miatt rendeltem el vizsgálatot, melynek során megkerestem az önkormányzat jegyzőjét, akitől a vonatkozó helyi rendelet megküldését, valamint tájékoztatást kértem az ügyben kialakult álláspontjáról. Megkerestem továbbá a közszolgáltatást végző Remondis Kft. területi igazgatóját, akitől a beadványok megválaszolásának hiányával, valamint a számlák tartalmával kapcsolatos témakörben kértem tájékoztatást.

A megállapított tényállás
A jegyző megküldte Csépa Község Önkormányzatának 3/2004. (II. 27.) rendeletét a köztisztasággal és a települési szilárd hulladékkal összefüggő tevékenységről, a szervezett köztisztasági közszolgáltatás kötelező igénybevételéről. Egyidejűleg válaszát az alábbiakban adta meg:
A hulladékszállításra vonatkozó önkormányzati rendelet létrejöttéről és annak tartalmáról a lakosságot az önkormányzat tájékoztatta. A lakosok több forrásból is tájékozódhatnak jelenleg is az önkormányzat tevékenységéről, annak rendeleteiről. Az ülés, amelyen a Csépai Önkormányzat a köztisztasággal és a települési szilárd hulladékkal összefüggő tevékenységről, a szervezett köztisztasági közszolgáltatás kötelező igénybevételéről szóló 1/2000. (II. 15.) ÖKM számú rendelete beterjesztésre, illetve elfogadásra került, nyilvános és meghirdetett volt, azon bárki részt vehetett. Ezt követően 2000. február 24-e napján tartott közmeghallgatáson is tájékoztatást kapott a lakosság a fenti témában. A Csépai Napló Önkormányzati hírek rovatában 2000. február 29-e napján szintén megjelent a hulladékszállítással kapcsolatos, a lakosságot érintő rendelet kivonata. A rendelet elfogadása után a teljes anyag az Önkormányzat hirdetőtábláján bárki számára hozzáférhető, áttekinthető. Az elfogadott rendelet egy példánya a község könyvtárában szintén rendelkezésre áll.
Mellékelten megküldte a jegyző a 192/2003. (VI. 26.) ÖKM sz. határozatát a szervezett köztisztasági közszolgáltatásról, mely szerint Csépa Községi Önkormányzat képviselő-testülete a szervezett köztisztasági közszolgáltatás térítési díj fizetésére vonatkozóan az alábbiak szerint határozott:
„Azon lakosoknak, akik: hulladékszállító edényzettel ezidáig nem rendelkeztek, vállalják, hogy a közszolgáltatásba bekapcsolódnak (a kukát igénylik), vállalják, a szolgáltatási díj rendszeres fizetését hulladékszállítási díj hátralékösszegét törli. Ugyancsak mentesek a szolgáltatási díj és fennálló hátralék fizetése alól az üresen álló lakóházak tulajdonosai.” Ezen kedvezmény 2003. december 31-ig beadott kérelmek elbírálása során volt alkalmazható. Erről a határozatról minden díjhátralékos tulajdonos értesítést kapott.
A közszolgáltatást végző Remondis Kft. tájékoztatott, hogy a kiállított számla a helyi rendeletnek és a számlázásról szóló rendeletnek megfelelően tartalmazza mindazt az adatot, mely a szolgáltatásért fizetendő díj mértékére vonatkozik. A hulladékgyűjtő edény mérete szintén rendeletileg meghatározott, ezért azt külön megjelölni szükségtelen. A megállapított havi díj az edény méretére, ürítési gyakoriságára tekintettel lett meghatározva.
Rövid úton tájékoztatott a szolgáltató igazgatója, hogy a hulladékgyűjtő edényzetet a szolgáltatónál kell igényelni, melyet ingyen adnak a lakosok használatába.
A közszolgáltató mellékelten becsatolta a panaszos által írt levelet, valamint a levélre adott válaszukat.

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.

Az ügy jogszabályi háttere
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
201. § (1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért - ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik - ellenszolgáltatás jár. (2) Ha a szolgáltatás és ellenszolgáltatás között anélkül, hogy az egyik felet az ajándékozás szándéka vezetné, a szerződés megkötésének időpontjában feltűnően nagy az értékkülönbség, a sérelmet szenvedő fél a szerződést megtámadhatja.

1987. évi XI. törvény a jogalkotásról
14. § (3) Az önkormányzat rendeletét az önkormányzat hivatalos lapjában, illetőleg a helyben szokásos módon kell kihirdetni, amit az önkormányzat szervezeti és működési szabályzata állapít meg.

2000. évi XLIII. törvény a hulladékgazdálkodásról (továbbiakban: Hgt.)
20. § (1) Az ingatlan tulajdonosa, birtokosa vagy használója (a továbbiakban együtt: ingatlantulajdonos) köteles az ingatlanán keletkező, az ideiglenes tárolásra szolgáló (közműpótló) létesítmények, berendezések ürítéséből származó, illetve közüzemi csatornahálózatba vagy más módon befogadóba vagy szennyvíztisztítóba nem vezetett települési folyékony hulladékot, valamint a települési szilárd hulladékot a külön jogszabályban előírtak szerint gyűjteni, továbbá az annak begyűjtésére feljogosított hulladékkezelőnek átadni.
21. § (1) A települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást (a továbbiakban: közszolgáltatás) szervez, és tart fenn.
23. § A települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg: a) a helyi közszolgáltatás tartalmát, a közszolgáltatással ellátott terület határait; b) közszolgáltató megnevezését, illetőleg annak a működési területnek a határait, amelyen belül a közszolgáltató a közszolgáltatást rendszeresen köteles ellátni; c) a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a közszolgáltató és az ingatlantulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit - beleértve az egyes ingatlanfajtákra vonatkozó speciális szabályokat -, a szolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit; d) a közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének - jogszabályban nem rendezett - módját és feltételeit; e) a közszolgáltatással összefüggő - jogszabályban nem rendezett - települési önkormányzati feladat- és hatáskört; f) az elvégzett szolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét.
25. § (1) A közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan, a) a közszolgáltatás jellegét, b) a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét, c) a közszolgáltatást működtető szolgáltató hatékony működéséhez szükséges folyamatos ráfordításaihoz és a működés fejleszthető fenntartásához szükséges költségeket - beleértve a szolgáltatás megkezdését megelőzően felmerülő, a szolgáltatás ellátásához szükséges beruházások költségeit -, külön-külön meghatározva a szállítás és begyűjtés, illetve az ártalmatlanítás költségeit; utóbbi esetben a díjat, a kezelő létesítmény bezárását és lerakó esetén a bezárást követő utógondozás és harminc évig történő monitorozás költségeit külön jogszabályban meghatározott módon figyelembe véve kell meghatározni.
26. § (1) A hulladékkezelési közszolgáltatás igénybevételéért az ingatlantulajdonost terhelő díjhátralék adók módjára behajtható köztartozás. (2) A díjhátralék keletkezését követő 30 napon belül a közszolgáltató felhívja az ingatlantulajdonos figyelmét a díjfizetési kötelezettségének elmulasztására és felszólítja annak teljesítésére. (3) A felszólítás eredménytelensége esetén a díjhátralék keletkezését követő 90. napot követően a közszolgáltató - a felszólítás megtörténtének igazolása mellett - a díjhátralékot a települési önkormányzattól igényelheti.
27. § (1) A települési hulladékkezelési közszolgáltatást ellátó közszolgáltató feladata a környezetvédelmi előírások megtartása mellett - az önkormányzati rendeletben előírt módon - a települési hulladék ingatlantulajdonosoktól történő begyűjtése, elszállítása a települési hulladékkezelő telepre, illetőleg a települési hulladék kezelése, kezelő létesítmény üzemeltetése, a szolgáltatás folyamatosságának biztosítása.

242/2000. (XII. 23.) Korm. rendelet a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól
2. § (3) A települési hulladék kezelésére irányuló közszolgáltatás díjmegállapításának ki kell terjednie a közszolgáltatás teljesítésének gyakoriságára és módjára, a teljesítés helyének, a díjfizetési feltételeknek és módoknak a megállapítására.
3. § (1) A települési hulladék kezelésének díját az önkormányzat a következő díjfizetési időszakra állapítja meg. A díjfizetési időszakot - amely legalább egy év - és annak kezdetét az önkormányzat rendeletében határozza meg.
5. § A települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetnie annak, aki a jogszabályok rendelkezései szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett.
6. § (1) A közszolgáltatás díját úgy kell meghatározni, hogy a) a tartós működéshez szükséges nyereség fedezetének, illetve az indokolt költségek és ráfordítások megtérülésének biztosítására alkalmas legyen és b) ösztönözzön a közszolgáltatás biztonságos és legkisebb költségű ellátására, a közszolgáltató kapacitásának hatékony kihasználására, valamint a hulladékkeletkezés csökkentésére és a hatékony hulladékgazdálkodásra. (2) Indokolt költségnek és ráfordításnak minősül különösen a hulladékbegyűjtés, -szállítás és -ártalmatlanítás gyakorlásához szükséges, a hulladékártalmatlanító létesítmények, illetve a leeresztő helynek a közszolgáltatással kapcsolatos üzemeltetési és karbantartási költségei és ráfordításai, a környezetvédelmi kiadások és ráfordítások, valamint a közszolgáltatás körében működtetett létesítmények utógondozásának és monitorozásának a díjfizetési időszakra vetített költsége.
7. § (1) A közszolgáltatási díj megállapítása az  általános forgalmi adó nélkül számított egységnyi díjtételek meghatározásával történik. Az egységnyi díjtételt a 6. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott indokolt költségek, ráfordítások és a 6. § (3) bekezdése szerinti nyereség összege és a várható szolgáltatási mennyiség hányadosaként kell megállapítani. Települési szilárd hulladék esetében a várható szolgáltatási mennyiség a településen szolgáltatást igénybe vevők számának és a fajlagos hulladékmennyiségnek a szorzata. A fajlagos hulladékmennyiség meghatározása a díjkalkuláció része, amelyet az előző évi tényleges szolgáltatási mennyiség alapján kell számítani. (2) a) Az egységnyi díjtétel a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás esetén a gyűjtőedényzet egyszeri ürítési díja, illetve az elszállításra átvett hulladék tömeg vagy térfogat szerint meghatározott díja; (6) a.) A fizetendő közszolgáltatási díj a települési szilárd hulladék esetében az egységnyi díjtétel és az ürítések  mennyiségének, illetve gyakoriságának a szorzata. 
8. § (5) Nem tagadhatja meg a közszolgáltatási díj megfizetését az, aki a települési hulladékkal kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állását igazolja.
9. § (1) Az önkormányzat rendeletében meghatározza a közszolgáltatási díjat és a díjalkalmazás feltételeit.

Csépa Község Önkormányzatának 3/2004. (II. 27.) rendelete a köztisztasággal és a települési szilárd hulladékkal összefüggő tevékenységről, a szervezett köztisztasági közszolgáltatás kötelező igénybevételéről

A vizsgálat megállapításai
A Hgt. alapján az ingatlantulajdonosok kötelesek az ingatlanukon keletkező települési szilárd hulladékot gyűjteni és az arra feljogosított hulladékkezelőnek átadni. Ennek a törvényi rendelkezésnek egészségügyi és környezetvédelmi okai vannak, hiszen minden ingatlanon keletkezik olyan hulladék, amelyet nem lehet komposztálás, elégetés útján megsemmisíteni. A települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól szóló 242/2000. (XII. 23.) Kormányrendelet (továbbiakban: Kormányrendelet)  pedig kimondja, hogy „nem tagadhatja meg a közszolgáltatási díj megfizetését az, aki a települési hulladékkal kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állását igazolja” (8 §. (5) bek.)
A Hgt. hivatkozott 20. § (2) bekezdése, mely szerint „az ingatlantulajdonos a települési szilárd hulladékot – a települési önkormányzat … rendeletében meghatározott feltételek mellett – az abban megjelölt hulladékbegyűjtő helyre vagy hulladékkezelő telepre külön engedély nélkül maga is elszállíthatja”, a szokásos mennyiséget meghaladó mértékű hulladékra vonatkozik. Vannak bizonyos élethelyzetek, amikor olyan többlet hulladék keletkezik, mely a szervezett közszolgáltatás rendjébe nem illeszthető mennyiséget tesz ki, és ennek a problémának a feloldására biztosít egy olyan lehetőséget a jogszabály, hogy a települési önkormányzatok a helyi rendeletükben szabályozhatják ezen „rendkívüli” hulladékkezelési esetet is.
A Hgt. szerint a közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének – jogszabályban nem rendezett – feltételeit a helyi rendeletek rendezik (23. § (d)).
Általában elmondható, hogy a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos hulladékkezelési helyi rendeletek a közszolgáltatás kötelező igénybevétele esetén klasszikus, mindkét fél által egyidejűleg aláírt szerződés megkötését nem írják elő.
A felek közötti jogviszony jogszabályok által meghatározottak szerint akként jön létre, hogy a Közszolgáltató a teljesítést felajánlja – értesít a lényeges feltételekről – a tulajdonos pedig a szolgáltatást igénybe veszi. A formális szerződéskötés a közszolgáltatás kötelező jellege miatt felesleges és költséges eljárás lenne. 
A felek közötti jogviszony tehát már a Közszolgáltató – a szolgáltatás ellátására vonatkozó - rendelkezésre állásával létrejött.
A jelenleg hatályos, hivatkozott hulladékgazdálkodási jogszabályok szerint a kötelező közszolgáltatás igénybevételének és az érte járó díj megfizetésének a panaszosok által előadott kifogás – komposztálás, égetés, saját maga szállítja ki a hulladékgyűjtő telepre a háztartási hulladékot – nem feltétele.
A panaszosok által előadottakkal összefüggésben alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem állapítottam meg, mivel az, hogy minden háztartási hulladékot eltüzeltek, komposztáltak, stb. nem ad lehetőséget a kötelező közszolgáltatás igénybevétele, és az érte járó díj megfizetésének mellőzésére.
Megállapítom, hogy a tulajdonosok kötelesek a szemétszállítási közszolgáltatást igénybe venni és ezért a díjat megfizetni. E tekintetben tehát alkotmányos joggal összefüggő visszásság nem állapítható meg.  
Megállapítom továbbá, hogy az, hogy a szolgáltató és az ingatlan tulajdonosa között klasszikus, mindkét fél által egyidejűleg aláírt szerződés nem jött létre, alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem okozott. 
Több panaszos sérelmezte, hogy az elmaradt díjhátralék levonására végrehajtási letiltásról kapott értesítést. 
A Hgt. 26. § (1) bekezdése szerint: A hulladékkezelési közszolgáltatás igénybevételéért az ingatlantulajdonost terhelő díjhátralék adók módjára behajtható köztartozás. (2) A díjhátralék keletkezését követő 30 napon belül a közszolgáltató felhívja az ingatlantulajdonos figyelmét a díjfizetési kötelezettségének elmulasztására és felszólítja annak teljesítésére. (3) A felszólítás eredménytelensége esetén a díjhátralék keletkezését követő 90. napot követően a közszolgáltató - a felszólítás megtörténtének igazolása mellett - a díjhátralékot a települési önkormányzattól igényelheti.
A kormányrendelet 5. §-a szerint a települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetnie annak, aki a jogszabályok rendelkezései szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett. A 8. § (5) bekezdése szerint nem tagadhatja meg a közszolgáltatási díj megfizetését az, aki a települési hulladékkal kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, ha a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állását igazolja. 
Megállapítom, hogy a Csépa Község Önkormányzata jegyzőjének azon eljárása, melynek során az elmaradt díjhátralékok behajtása iránt intézkedett összhangban van a jogszabályi előírással, ezért nem okozott alkotmányos joggal összefüggő visszásságot. 
A rendelet áttanulmányozása után megállapítottam, hogy annak 2. számú melléklete alapdíjat és ürítési díjat állapít meg. A Hgt. kimondja, hogy „a közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan, a közszolgáltatás jellegét, a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét, a közszolgáltatást működtető szolgáltató hatékony működéséhez szükséges folyamatos ráfordításaihoz és a működés fejleszthető fenntartásához szükséges költségeket” alapul véve kell megállapítani (25. §). A Kormányrendelet szerint a közszolgáltatási díj megállapítása az általános forgalmi adó nélkül számított egységnyi díjtételek meghatározásával történik. Az egységnyi díjtétel „a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás esetén a gyűjtőedényzet egyszeri ürítési díja, illetve az elszállításra átvett hulladék tömeg vagy térfogat szerint meghatározott díja” (6-7. §).
Az Alkotmánybíróság 27/2003. (V. 30.) AB határozatában egy települési hulladékszállítási rendelet díjszabást rendező melléklete hasonló szabályozása kapcsán megállapította, hogy a rendelet „a hulladékszállítási díjtételeket nem kizárólag a gyűjtőedényzet egyszeri kiürítési díja, illetve az elszállításra átvett hulladék tömege vagy térfogata alapján határozta meg, hanem ún. rendelkezésre állási alapdíjat is meghatározott”. Az Alkotmánybíróság ezt a szabályozást, mivel ellentétbe került a magasabb szintű jogszabályok arányossági rendelkezéseivel, alkotmányellenessé nyilvánította és megsemmisítette.
Megállapítom, hogy Csépa Község Önkormányzata vizsgált rendeletének a 2. számú melléklete azáltal, hogy alapdíjat is alkalmaz, nem felel meg a Hgt-ben és a Kormányrendeletben foglalt szolgáltatás-ellenszolgáltatás arányossága követelményének, valamint az ismertetett alkotmánybírósági határozatban foglaltaknak. Ezért visszásságot okoz az Alkotmányban deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelményével és azzal az ugyancsak az Alkotmányban rögzített rendelkezéssel összefüggésben, mely szerint a helyi képviselő-testület rendelete nem lehet ellentétes magasabb szintű jogszabállyal.
Az önkormányzat a hulladékszállításra vonatkozó rendelet létrejöttéről és annak tartalmáról a lakosságot folyamatosan tájékoztatta és tájékoztatja. Az ülés, amelyen a Csépai Önkormányzat a köztisztasággal és a települési szilárd hulladékkal összefüggő tevékenységről, a szervezett köztisztasági közszolgáltatás kötelező igénybevételéről szóló 1/2000. (II. 15.) ÖKM számú rendelete beterjesztésre, illetve elfogadásra került, nyilvános és meghirdetett volt, azon bárki részt vehetett. Ezt követően 2000. február 24-e napján tartott közmeghallgatáson is tájékoztatást kapott a lakosság a fenti témában. A Csépai Napló Önkormányzati hírek rovatában 2000. február 29-e napján szintén megjelent a hulladékszállítással kapcsolatos, a lakosságot érintő rendelet kivonata, a módosításokról szintén ezen a helyen kapott és kapnak értesítést a lakosok. Továbbá a rendelet elfogadása után a teljes anyag az Önkormányzat hirdetőtábláján, valamint a községi könyvtárban bárki számára hozzáférhető, áttekinthető. A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 14. § (3) bekezdése alapján az önkormányzat rendeletét az önkormányzat hivatalos lapjában, illetőleg a helyben szokásos módon kell kihirdetni.
Megállapítom, hogy Csépa Község Önkormányzatának a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatást érintő rendeletei (módosításai) a jogszabályban foglaltaknak megfelelően lettek kihirdetve, ezért nem okozott alkotmányos joggal összefüggő visszásságot.
A közszolgáltatást végző Remondis Kft. becsatolta a panaszos 2005. február 9-én érkeztetett beadványát, valamint a 2005. február 28. keltű válaszlevelüket, így eljárása során a szolgáltató – tekintettel arra, hogy panaszos beadványa megválaszolásra került – nem okozott alkotmányos joggal összefüggő visszásságot.
Végezetül az egyik panaszos sérelmezte, hogy a közszolgáltató által kibocsátott számlákon nem szerepel szolgáltatás (kukák ürítésének) mennyisége, a hulladékgyűjtő edény mérete, valamint a kuka típusához kapcsolódó ürítési díj”. 
A jogszabályban foglaltaknak megfelelően kihirdetett helyi önkormányzati rendelet meghatározza az igényelhető hulladékgyűjtő edények méretét (80, illetve 120 literes), a heti egy alkalommal történő szállítás rendjét, valamint a hulladékgyűjtő edényekhez tartozó díjtételeket, így a szolgáltató azzal, hogy mindez az általa kibocsátott számlákon nem szerepel, nem okoz alkotmányos joggal összefüggő visszásságot.

Ajánlás
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy a megállapított alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság orvoslása érdekében törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja meg, hogy Csépa Község Önkormányzata Képviselő-testülete által hozott, a köztisztasággal és a települési szilárd hulladékkal összefüggő tevékenységről, a szervezett köztisztasági közszolgáltatás kötelező igénybevételéről szóló 3/2004. (II. 27.) számú rendeletének a szemétszállítási díjban meghatározott alapdíjra vonatkozó előírása teljes mértékben megfelel-e a Hgt. és a végrehajtására kiadott kormányrendelet szabályainak, és amennyiben vizsgálata eredményeként szükségesnek tartja, úgy kezdeményezze a rendelet módosítását.
Kérem a hivatalvezetőt, hogy az ajánlásommal kapcsolatos álláspontjáról és a megtett intézkedésről 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjen.

Budapest, 2005. november 16.
Takács Albert sk.