Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 2375/2005. számú ügyben

Előadó: Tomolák Katalin

Az eljárás megindulása
A panaszosok hivatalunkhoz intézett beadványukban sérelmezték, hogy Kalocsa Város Gyámhivatalához 2004 augusztusában benyújtott – unokáikkal való kapcsolattartásuk szabályozására irányuló – kérelmükre 2005 márciusában még nem született érdemi döntés.
A panasz alapján felmerült az Alkotmányban rögzített demokratikus jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján vizsgálatot indítottam. 
Az ügyben Kalocsa Város Gyámhivatalának (a továbbiakban: gyámhivatal) vezetőjétől tájékoztatást és a keletkezett dokumentumok másolatát bekértem, azokat áttanulmányoztam. 

A megállapított tényállás
A gyámhivataltól kapott tájékoztatás, valamint a rendelkezésemre bocsátott dokumentumok szerint a panaszosok 2004. július 5-én kelt beadványukban kérték az unokáikkal való kapcsolattartásuk szabályozását. Kérelmükre a gyámhivatal 2004. augusztus 3-án tárgyalást tartott, ahol a nagyszülői kapcsolattartás formájáról egyezséget kötöttek a gyermekeket gondozó anyával, melyet a gyámhivatal a 6194-2/2004. számú, 2004. augusztus 3-án kelt határozatával jóváhagyott. 2004. augusztus 28-án a nagyszülők írásban jelezték a gyámhivatalnak, hogy az unokáikkal való kapcsolattartás az egyezségben foglaltak ellenére nem valósult meg. Bejelentésük alapján – szeptember 8-án – a gyámhivatal újabb tárgyalást tartott, melyen az anya, az anya férje és a gyermekek is jelen voltak. Miután a gyermekek jegyzőkönyvbe foglalt nyilatkozatukban elzárkóztak a nagyszülőkkel való kapcsolattartástól, a gyámhivatal 30 nappal meghosszabbította eljárását, és 2004. szeptember 16-i levelében pszichológus szakértőt kért fel arra, hogy végezze el a gyermekek és az anya pszichológiai vizsgálatát. A gyámhivatal először 2004 októberében, majd 2004 novemberében sürgető levelet írt a szakértőnek a szakvéleménye elkészítésére. Erről a gyámhivatal értesítette a panaszosokat.
A pszichológiai vizsgálat eredményét tartalmazó szakértői véleményt 2005. március 1-jén vették át a gyámhivatalban. A szakvélemény tartalmát 2005. március 3-án a gyámhivatalban ismertették az anyával, egy példányát pedig megküldték az esztergomi gyámhivatalnak azzal a kéréssel, hogy az abban foglaltakról tájékoztassák a panaszosokat is. Az esztergomi gyámhivatalban a panaszosok a szakértői véleménnyel kapcsolatban észrevételeket tettek, és nyilatkoztak a folyamatos és az időszakos kapcsolattartásra vonatkozóan is. Nyilatkozatukról felvett jegyzőkönyv április 5-én érkezett a gyámhivatalba, majd ezt követően a hatóság a 3150-4/2005. számú, 2005. április 13-án kelt határozatával szabályozta a panaszosok unokáikkal való kapcsolattartását, mely döntés ellen nem nyújtottak be fellebbezést, így a határozat 2005. május 6-án jogerőre emelkedett. 

Érintett alkotmányos jog
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

Az ügy jogszabályi háttere
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.)
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. (5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.
37. § (1) Ha az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, a közigazgatási szerv az eljárást felfüggeszti. Ha a más szerv előtti eljárás megindítására az ügyfél jogosult, erre megfelelő határidő kitűzése mellett fel kell hívni. Ha az ügyfél a felhívásnak nem tesz eleget, a közigazgatási szerv az eljárást megszünteti, vagy a rendelkezésre álló adatok alapján dönt.

A vizsgálat megállapításai
A gyámhivatal eljárása során valamennyi – jogszabályban előírt – eljárási cselekményt elvégezte. A panaszosok és az anya között egyezség létrehozására – különös figyelemmel a kiskorúak nyilatkozataira – a gyámhivatalnak nem volt lehetősége, ezért annak eldöntése érdekében, hogy a nagyszülői kapcsolattartás mely formája és módja szolgálja a kiskorúak érdekét, elrendelte a gyermekek és édesanyjuk pszichológiai vizsgálatát. Ezzel egyidejűleg az Áe. 15. § (5) bekezdése értelmében, az ügyintézési határidőt 30 nappal meghosszabbította. A szakértő véleménye – a gyámhivatal többszöri felszólítására is csak – 2005 márciusában érkezett a gyámhivatalba, így további hatósági intézkedésre csak ezt követően kerülhetett sor.
Mindezek alapján megállapítottam, hogy a panaszosoknak sérült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített, a jogállamiság elvéből eredő jogbiztonsághoz, és ezen belül is a tisztességes eljáráshoz való alkotmányos joguk, tekintettel arra, hogy kérelmükre jóval az ügyintézési határidőn túl született érdemi döntés. Ezt annak ellenére meg kellett állapítanom, hogy az Áe. jelenleg hatályos szövege nem ad lehetőséget arra, hogy a hatóság a pszichológus szakértő kirendelésével egyidejűleg eljárását felfüggessze. 
Az eljárás elhúzódása valójában tehát nem róható fel a gyámhivatalnak, hanem a jogi szabályozás hiányosságára, joghézagra vezethető vissza. Ezt a problémát azonban a jogalkotó időközben felismerte és a 2005. november 1-jén hatályba lépő, a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvénybe (Ket.) iktatta a következőket: „Olyan ügyfajtákban, amelyekben a szakvélemény elkészítése hosszabb időt vesz igénybe, jogszabály lehetővé teheti, hogy az eljáró hatóság a szakértő kirendelésekor, illetve a szakvélemény kérésekor az eljárást a szakvélemény megérkezéséig felfüggessze.”
Tekintettel arra, hogy a 2005. november 1-jén hatályba lépő Ket. lehetővé teszi, hogy a hatóság a szakértő kirendelésével egyidejűleg – ha a szakvélemény elkészítése hosszabb időt vesz igénybe – eljárását a szakvélemény megérkezéséig felfüggessze, jogalkotással kapcsolatos javaslatot nem kellett tennem.

Budapest, 2005. december 23.

Takács Albert sk.