Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 2323/2005. sz. ügyben

Előadó: dr. Tasi Katalin
A vizsgálat megindulása
A panaszos elektronikus úton küldött levelében fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság elhúzódó eljárását sérelmezve.
A panasz alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. §. és 17. §-ainak értelmében vizsgálatot indítottam, mert felmerült a jogállamiság elvéből származtatható jogbiztonsághoz való jog, valamint a szociális biztonsághoz való jog sérelmének gyanúja.
Hivatkozással az Obtv. 18. § (3) bekezdésére, a beadványban foglalt panaszokkal összefüggésben vizsgálatra és adatszolgáltatásra kértem fel a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság igazgatóját. A jelentésemben foglalt megállapításokat az általa adott tájékoztatásra alapoztam.

Érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.

Kapcsolódó jogszabályok
2003. évi CXXV. törvény az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról
24. § Az egyenlő bánásmód követelményét a szociális biztonsággal összefüggésben érvényesíteni kell különösen
a) a társadalombiztosítási rendszerekből finanszírozott, valamint
b) a szociális, illetve gyermekvédelmi pénzbeli és természetbeni, valamint személyes gondoskodást nyújtó ellátások igénylése és biztosítása során.
 
1997. évi LXXXI. törvény a társadalombiztosítási nyugellátásról
73. § Ha a nyugellátásra jogosultság kétséget kizáróan fennáll, a nyugellátás összege azonban adatok hiánya vagy egyéb ok miatt az igénybejelentéstől számított 30 napon belül várhatóan nem határozható meg, akkor a rendelkezésre álló adatok alapján előleget kell megállapítani, és folyósítani. A nyugellátás megállapításakor a nyugellátás összegébe a folyósított előleget be kell számítani.

168/1997. (X. 6.) Kormányrendelet a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény végrehajtásáról
69. § (1) A szociális biztonsági (szociálpolitikai) egyezmények alapján a saját jogú és a hozzátartozói nyugellátások megállapítására irányuló igényt a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság, ha azonban a jogszerző a magyar jogszabályok szerint már saját jogú nyugellátásban részesült a hozzátartozói nyugellátás megállapítására irányuló igényt a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság bírálja el. Ha az egyezményben részt vevő másik ország területén eltöltött szolgálati időt Magyarországon eltöltött szolgálati idő követte, és a nyugellátás megállapítása előtti utolsó jogviszony alapján a nyugdíjigény elbírálására a MÁV Rt. Nyugdíj Igazgatóság, a fegyveres erők és rendvédelmi szervek, valamint a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok illetékes(ek), az egyezmény alapján a nyugellátás megállapítására irányuló igényt ez utóbbi nyugdíjmegállapító szerv(ek) bírálja, illetve bírálják el. (2) A nyugellátásnak a szociálpolitikai egyezmény alapján történő megállapításáig a magyar nyugdíjbiztosítási szerv által - kizárólag a Magyarországon szerzett szolgálati idő és kereset alapján - megállapított és folyósított nyugdíj összegét előlegként kell kezelni, és az egyezmény szerinti - a magyar felet terhelő - nyugdíj összegébe be kell számítani.

A megállapított tényállás
A panaszos öregségi nyugdíj megállapítása iránti kérelme 2004. október 4-én érkezett meg a megyei nyugdíjbiztosítási igazgatósághoz, amelyet a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny.) végrehajtására kiadott 168/1997. (X. 6.) Kormányrendelet (a továbbiakban: R.) 69. §-ában meghatározott kizárólagos illetékességi szabály alapján a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatósághoz (a továbbikban: FPMNY.) továbbítottak.  Az FPMNY – mivel észlelte, hogy az ügyfél nem töltötte ki az igény elbírálásához az Európai Unióhoz történt csatlakozást követően immár hazánkban is közvetlenül alkalmazandó 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendeletek alapján szükséges nyomtatványt – 2004. novemberében felkérte panaszost a nyomtatvány kitöltésére, illetve arra, hogy nyilatkozzék, kéri-e a nyugellátás megállapítását a kérelmezés előtti időponttól, mivel a rendelkezésre álló adatok szerint már korábbi időponttól fennáll jogosultsága. 
A panaszos a hiánypótlási felhívásnak részben tett csak eleget, ugyanis a nyomtatványokat 2004. novemberében kitöltötte és visszaküldte, a nyugellátás korábbi időponttól való megállapításának kérvényezéséről azonban nem nyilatkozott egészen 2005. márciusáig.
A 2004. novemberében beérkezett nyilatkozatot az FPMNY továbbította a külföldi szervnek és kérte az időigazolás megküldését. Levelében panaszos több kérdést is feltett a nyugellátással kapcsolatban, amelyekre azonban az igazgatóság nem válaszolt.
2005. márciusában rendelkezett az Igazgatóság a panaszos részére folyamatos előleg folyósításáról, 2004. szeptember 20-i folyósítási kezdettel, majd a 2005. március 16-én érkeztetett, a folyósítás kezdeti időpontjára vonatkozó kérelem beérkezése után a folyósítás kezdetét 2004. április elsejében határozta meg az FPMNY. 
A panaszos ügyét jelenleg hivatalból felülvizsgálat alá vonták, mert a már hivatkozott EGK rendeletek alapján 2004. május elsejét követően a szociális biztonsági egyezmények alapján megállapított nyugellátásokat felül kell vizsgálni, és az ügyfélre kedvezőbb összeget kell folyósítani.

A vizsgálat megállapításai
Tájékoztató levelében maga az FPMNY igazgatója is elismerte, hogy hibázott az igazgatóság akkor, amikor nem válaszolta meg írásban az ügyfél által feltett kérdéseket, holott erre jogszabály kötelezi. Elismerte továbbá azt is, hogy felróhatóan késedelmesen állapított meg előleget az ügyfél részére, aki emiatt egy ideig ellátatlan volt.
Ahogyan azt korábbi vizsgálataim során megállapítottam, „[…]a nemzetközi egyezmények hatálya alá tartozó nyugdíjigény elbírálása a természetéből adódó objektív okok miatt több időt vesz igénybe.” (OBH 2094/2003.). Ezt az álláspontomat az OBH 4894/2003. számon folyó vizsgálatom során is fenntartottam. Mindkét korábban vizsgált ügyben az eljárás lezárásának elhúzódását a külföldi fél hallgatása, adatszolgáltatásának elhúzódása okozta, és ezzel összefüggésben nem tartom megállapíthatónak a magyar közigazgatási szerv tevékenységével, illetve elhúzódó eljárásával összefüggésben alkotmányos jog sérelmét. Jelen esetben azonban a külföldi fél hallgatása nem lehet kimentési indoka a FPMNY-nek abban, miért mulasztott az előleg folyósításáról rendelkezni, illetve, hogy miért nem válaszolt a panaszos által levélben feltett kérdésekre.
Az igazgatóságnak az előleg folyósításáról való rendelkezés meghozatalával kapcsolatos késlekedése az ügyfél szociális biztonsághoz való alkotmányos joga sérülését, a tájékoztatás megadásának elmulasztása pedig a jogállamiságból származtatott jogbiztonsághoz, így a tájékoztatáshoz való jog sérelmét okozta. A 42/2000. (XI. 8.) AB határozat értelmében  „[…] az Alkotmány 70/E. § (2) bekezdése alapján az állam a polgárok megélhetéshez szükséges ellátásra való jogának realizálása érdekében társadalombiztosítási és szociális intézményi rendszert köteles létrehozni, fenntartani és működtetni. A megélhetési minimumot biztosító szociális ellátások rendszerének kialakításakor alapvető alkotmányi követelmény az emberi élet és méltóság védelme. Ennek megfelelően az állam köteles az emberi lét alapvető feltételeiről gondoskodni. Az Alkotmánybíróság a 32/1991. (VI. 6.) AB határozatában rámutatott arra, hogy az állam a 70/E. §-ban megfogalmazott kötelezettségének eleget tesz, ha a szociális ellátás biztosítására megszervezi és működteti a társadalombiztosítás és a szociális támogatások rendszerét. Ezen belül a jogalkotó maga határozhatja meg, hogy milyen eszközökkel éri el társadalompolitikai céljait.  A jogszabályokat végrehajtani köteles jogalkalmazónak, jelen esetben a társadalombiztosítási szervnek azonban nincs a jogalkotóhoz hasonlatos szabadsága – őt köti a jogszabály, azaz kötelessége azok betartása, a jogszabályoknak megfelelő eljárási cselekmények elvégzése és – jelen esetben – határozat meghozatala haladéktalanul akkor, amikor az arra jogosító feltételek teljesültek. Az elkövetett indokolatlan késlekedése pedig – ahogyan azt a fentiekben megállapítottam – alkotmányos joggal összefüggésben visszásságot okoz.

Kezdeményezés
Tekintettel arra, hogy a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság igazgatója az ismételt vizsgálata során megállapította és elismerte a jelentésemben is megfogalmazott hibákat és hiányosságokat, kifejezett kezdeményezéssel nem élek. Felkérem azonban, hogy a jövőben fokozottan figyeljen arra, hogy amennyiben az arra elegendő indokot adó körülmények fennállnak, haladéktalanul hozzanak határozatot a nyugellátás vagy előleg folyósításáról. Kérem továbbá azt is, hogy panaszos kérdéseire – amennyiben ez idáig nem tette meg – írásban adjon választ.

Budapest, 2005. május 26.

Lenkovics Barnabás sk.