Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 2135/2005. számú ügyben 

Előadó: Tomolák Katalin
Az eljárás megindulása
A panaszosok hivatalunkhoz intézett beadványaikban sérelmezték kiskorú gyermekeik ideiglenes hatályú elhelyezését elrendelő Uszod Község jegyzőjének, valamint az ideiglenes hatályú elhelyezést felülvizsgáló, majd megszüntető Kalocsa Város Gyámhivatalának eljárását, és annak során hozott valamennyi döntését. Kifogásolták többek között, hogy a hatósági eljárás során nem kaptak felvilágosítást jogaikról és kötelezettségeikről, nem értesültek a gyámhivatali eljárás meghosszabbításáról, valamint panaszt emeltek a gyermekek ideiglenes hatályú elhelyezésének ideje alatt az őket gondozó nevelőszülők tevékenysége ellen is.
A beadványban felmerült tisztességes eljáráshoz, valamint a gyermeknek a védelemhez, gondoskodáshoz fűződő joga sérelmének gyanúja miatt az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvényben kapott felhatalmazásom alapján vizsgálatot indítottam, és tájékoztatást kértem az uszodi jegyzőtől, valamint Kalocsa Város Gyámhivatalának vezetőjétől, és bekértem az ügyben keletkezett teljes iratanyagot.

A megállapított tényállás
Uszod Község Gyermekjóléti Szolgálatának családgondozója 2005. január 14-én kelt feljegyzésében rögzítette, hogy a gyermekek édesanyját két egymást követő családlátogatás alkalmával sem találta otthon. Az apa ugyanaznap – 2005. január 14-én – bejelentést tett a gyermekjóléti szolgálatnál, miszerint felesége ismeretlen helyre távozott, hollétéről nincs tudomása. Az apa felesége távozását Uszod Község gyámhatóságán (a továbbiakban: gyámhatóság) felvett jegyzőkönyvi nyilatkozatában is megerősítette. A gyermekek gondozását, nevelését vállalta. A gyermekjóléti szolgálat családgondozója, illetve a védőnő az apa részére napi segítséget ajánlott fel.
2005. január 24-én – szóbeli idézésre – az anya is megjelent a gyámhatóságon, akit tájékoztattak arról, hogy gyermekei védelembe vétele ügyében a hatóság eljárást indít. Az anya a védelembe vételi eljárás céljáról, valamint jogairól és kötelezettségeiről felvilágosítást kapott, melyet megértett, egyben úgy nyilatkozott, hogy férjével a kapcsolata megromlott, ezért a gyermekekkel édesanyjához kíván költözni.
2005. január 25-én az apa a gyámhatóságon idézés nélkül jelent meg és jegyzőkönyvbe mondta, hogy felesége hollétéről továbbra sincs tudomása, a gyermekek nevelését, gondozását hosszabb távon egyedül nem tudja ellátni. Az ügyintéző tájékoztatta az apát, hogy a bizonytalan szülői háttér miatt indokoltnak látja a gyermekek ideiglenes hatályú elhelyezését. Az apa a gyermekek ideiglenes hatályú elhelyezéshez hozzájárult, az elhelyezéssel kapcsolatos jogairól és kötelezettségeiről az ügyintéző részletesen tájékoztatta. Minderről a gyámhatóságon jegyzőkönyvet vettek fel. 
A gyámhatóság ezt követően a rendelkezésére álló családgondozói vélemény, a szülők nyilatkozatai, valamint a gyermekekről bekért óvodai és pedagógiai vélemények alapján a 163-6/2005. számú, 2005. január 26-án kelt határozatával a gyermekeket ideiglenes hatállyal nevelőszülőnél helyezte el, majd a további intézkedések megtétele végett az iratanyagot áttette Kalocsa Város Gyámhivatalához. (a továbbiakban: városi gyámhivatal)
A szülők a gyermekek ideiglenes hatályú elhelyezése ügyében lefolytatott hatósági eljárás ellen a Bács-Kiskun Megyei Közigazgatási Hivatal Gyámhivatalánál (a továbbiakban: megyei gyámhivatal) panaszt emeltek, majd azt később visszavonták. 
Az iratanyagban található hivatalos feljegyzés szerint az anya 2005. január 26-án a gyámhatóságtól telefonon kért segítséget ahhoz, hogy a gyermekeket az édesanyjához tudja vinni. Az anya ekkor értesült a gyermekek ideiglenes hatályú elhelyezéséről, melyet – a hivatalos feljegyzés szerint – tudomásul vett.
A városi gyámhivatalban 2005. február 15-én nyilatkoztatták a szülőket, akik elmondták, hogy kapcsolatukat időközben rendezték és szeretnék, ha a gyermekek minél előbb hazakerülnének. Panaszt tettek egyben a gyermekeiket gondozó nevelőszülőre. A gyámhivatal az elhelyezés felülvizsgálata, valamint a szülők panasza alapján tájékoztatást kért a nevelőszülői tanácsadótól, beszerezte a gyermekekről szóló óvodai, pedagógiai véleményeket, továbbá az uszodi jegyző és a gyermekjóléti szolgálat véleményét is. Mindeközben – 2005. március 1-jén – az ügyintézési határidőt 30 nappal meghosszabbította, melyről az apát értesítette.
A szülők 2005. március 7-én írásos tájékoztatást kaptak a nevelőszülő elleni panaszuk hatósági vizsgálatának eredményéről. A városi gyámhivatal a gyermekek ideiglenes hatályú elhelyezésének felülvizsgálata során a bekért vélemények, az elkészített környezettanulmány, valamint a szülők nyilatkozata alapján megállapította, hogy a beutalás feltételei már nem állnak fenn, a gyermekek nevelése családi környezetben, védelembe vétel elrendelése mellett biztosított. A gyermekek ideiglenes hatályú elhelyezésének megszüntetéséről szóló 1860-25/2005. számú, 2005. március 31-én kelt határozat ellen a szülők a megyei gyámhivatalnál jogorvoslattal éltek. A megyei gyámhivatal az első fokú döntést a 125-11/2005. számú, 2005. május 24-én kelt határozatával helyben hagyta. 
A dokumentumok szerint a szülők a megyei gyámhivatalnál is kérték a jegyző és a gyámhivatal eljárásának, valamint a nevelőszülő tevékenységének vizsgálatát. 
A szülők panaszait a megyei gyámhivatal kivizsgálta. Azok túlnyomó részét megalapozatlannak találta. A megyei gyámhivatal megállapításai szerint egyedül a városi gyámhivatal felülvizsgálati eljárásában az ügyintézésre rendelkezésre álló 30 napos határidő meghosszabbítása, illetve túllépése minősült jogellenesnek, egyéb jogsértés a jegyzői, valamint a gyámhivatali eljárás során nem észlelt. Külön vizsgálta a szülők nevelőszülők ellen benyújtott panaszát. Ennek érdekében beszerezte a Bács-Kiskun Megyei Gyermekvédelmi Szakértői Bizottság szakvéleményét, valamint a gyermekekről készült pszichológiai és gyermekorvosi vizsgálatok alapján készített szakvéleményeket. Ennek alapján megállapította, hogy az ideiglenes elhelyezés tartama alatt a nevelőcsalád nyugodt, kiegyensúlyozott körülmények között nevelte és gondozta a gyermekeiket.

Érintett alkotmányos jog
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.

Az ügy jogszabályi háttere
A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. tv. (Gyvt.)
72. § (1) Ha a gyermek felügyelet nélkül marad vagy testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődését családi környezete vagy önmaga súlyosan veszélyezteti, és emiatt azonnali elhelyezése szükséges, a települési önkormányzat jegyzője, a gyámhivatal, valamint a határőrség, a rendőrség, az ügyészség, a bíróság, a büntetés-végrehajtási intézet parancsnoksága (a továbbiakban: beutaló szerv) a gyermeket ideiglenesen a) a nevelésére alkalmas, azt vállaló különélő szülőnél, más hozzátartozónál, illetve személynél, vagy ha erre nincs lehetőség, b) a legközelebbi ideiglenes hatállyal elhelyezett gyermekek ellátását is biztosító nevelőszülőnél, vagy ha erre nincs lehetőség - az ideiglenes hatályú elhelyezés biztosítására is kijelölt - gyermekotthonban helyezi el, és erről haladéktalanul értesíti az illetékes gyámhivatalt, illetve a külföldi állampolgárságú gyermek esetében - ide nem értve a 4. § (1) bekezdésének b) pontja szerinti személyt - Budapest Főváros V. Kerület Gyámhivatalát. (2) Az ideiglenes hatályú elhelyezést megalapozó súlyos veszélyeztetettségnek minősül a gyermek olyan bántalmazása, elhanyagolása, amely életét közvetlen veszélynek teszi ki, vagy testi, értelmi, érzelmi vagy erkölcsi fejlődésében jelentős és helyrehozhatatlan károsodást okozhat. (3) A gyermeknek a gondozási helyre viteléről a beutaló szerv gondoskodik. (4) Az ideiglenes hatályú elhelyezéstől kezdődően a szülő gondozási, nevelési joga szünetel. A beutaló szerv határozata fellebbezésre való tekintet nélkül azonnal végrehajtható.
73. § (1) Az illetékes gyámhivatal - a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel - az ideiglenes hatályú elhelyezést követően - függetlenül attól, hogy arra mely beutaló szerv intézkedése alapján kerül sor - annak elrendelésétől számított a) harminc napon belül megszünteti az ideiglenes hatályú elhelyezést, ha annak okai nem állnak fenn, vagy b) harminc napon belül elrendeli a gyermek átmeneti vagy tartós nevelésbe vételét, vagy c) hatvan napon belül pert indít az ideiglenes hatályú elhelyezés fenntartása vagy megváltoztatása mellett a gyermekelhelyezés megváltoztatása, illetve a szülői felügyelet megszüntetése iránt.
76. § (1) A gyámhivatal az ideiglenes hatályú elhelyezést megszünteti, ha a) megállapítja, hogy az ideiglenes hatályú elhelyezés feltételei nem álltak fenn, és a gyermek fejlődése korábbi környezetében - szükség esetén védelembe vétel mellett - biztosítható,

A vizsgálat megállapításai
Vizsgálatom során megállapítottam, hogy mind a gyermekek ideiglenes hatályú elhelyezése, mind az elhelyezés megszüntetése során eljáró hatóságok a jogszabályban előírt eljárási cselekményeket elvégezték. A szülőket meghallgatták, jogaikról és kötelezettségeikről minden esetben tájékoztatták őket. A gyermekekről a szükséges pedagógia, óvodai, családgondozói, pszichológiai véleményeket beszerezték. A városi gyámhivatal a szülők nevelőszülő ellen benyújtott panaszát kivizsgálta, annak eredményéről a szülőket írásban tájékoztatta. Az eljáró hatóságok minden esetben a gyermekek érdekeit szem előtt tartva hozták meg döntéseiket.
Ugyanakkor megállapítottam azt is, hogy a városi gyámhivatal azzal, hogy a gyermekek ideiglenes hatályú elhelyezésének felülvizsgálata során túllépte a jogszabályban megengedett 30 napos határidőt, illetve az ügyintézési határidőt 30 nappal meghosszabbította – melyre a Gyvt. 73. § (1) bekezdésének a) pontja nem ad lehetőséget –, a demokratikus jogállamiságból eredő jogbiztonsággal, ezen belül is a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.
A Bács-Kiskun Megyei Közigazgatási Hivatal Gyámhivatala a szülők panaszai alapján lefolytatott vizsgálata során – a fenti megállapításaimmal egyezően – azonban észlelte a törvénysértést, melyre felhívta a kalocsai gyámhivatal vezetőjének a figyelmét. Ezért ajánlást nem teszek. Az Obtv. 17. § (1) bekezdése alapján azonban ismételten nyomatékosan felhívom Kalocsa Város Gyámhivatala vezetőjének figyelmét, hogy a jövőben az ideiglenes hatályú elhelyezés felülvizsgálata során fokozottan ügyeljen a jogszabályban előírt határidők betartására, annak garanciális jelentősége miatt.

Budapest, 2005. szeptember 26.

Takács Albert sk.