Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 2094/2005. számú ügyben

Az eljárás megindulása
A Pázmány Péter Katolikus Egyetem Bölcsészettudományi Karának neve elhallgatását kérő hallgatója panasszal fordult hivatalomhoz, melyben a Kar Tanulmányi és Vizsgaszabályzatával, valamint a Germanisztikai Intézet szakos tanegység-listájával kapcsolatban kérte segítségemet.
A beadvány előterjesztője elsősorban azt sérelmezte, hogy míg az egyetem angol szakos hallgatóinak a nyelvi alapvizsga ismétlésekor lehetőségük van ugyanabban a vizsgaidőszakban ismétlő vizsgát tenniük, addig a német szakon hallgatóknak ez nem áll módjukban. Abban kérte állásfoglalásomat, hogy megengedhető-e ilyen eltérő jellegű szabályozás egy intézményen belül. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény értelmében vizsgálatot indítottam, mert felmerült a hátrányos megkülönböztetés tilalma sérelmének gyanúja.
Az egyetem rektorának – a Germanisztikai Intézet és az Angol Intézet vezetőinek bevonásával együtt elkészített – állásfoglalását kértem. A jelentésemben foglalt megállapításokat a rendelkezésemre bocsátott iratokra és a válaszlevélben foglaltakra alapoztam.

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmányáról
70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül. (2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti. (3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti.

Alkalmazott jogszabályok
1993. évi LXXX. törvény a felsőoktatásról
72. § A Kormány a felsőoktatással kapcsolatos feladatai körében […] d) meghatározza az alapképzésben a képesítési követelményeket;
67. § (3) A hallgatói önkormányzat egyetértést gyakorol: a) a tanulmányi és vizsgaszabályzat elfogadásakor, illetve módosításakor;

129/2001. (VII. 13.) Korm. rendelet a felsőoktatásban a bölcsészettudományi és egyes társadalomtudományi alapképzési szakok képesítési követelményeiről
1. § E rendelet alkalmazásában: a) alapvizsga: a további tanulmányok előfeltételeként előírt, tanórához (kontaktórához) nem kötött vizsga, amelynek tartalmi követelményeit a tanterv rögzíti;

Magyar Akkreditációs Bizottság Szervezeti és Működési Szabályzata
A MAB SzMSz 5. melléklete: Létesítendő felsőoktatási intézmény előakkreditációja
2. A kérelemmel együtt - tájékoztatásként - be kell nyújtani a felsőoktatási intézmény alábbi szabályzatainak tervezetét: c) tanulmányi és vizsgaszabályzat,

A vizsgálat megállapításai
Mivel panaszos állásfoglalásomat kérte, nem pedig az Egyetem elutasító válaszát sérelmezte, az ügyben nem tulajdonítottam döntőnek hatásköröm megállapítása tekintetében azt, hogy a panaszos a sérelmezett rendelkezéssel összefüggésben élt-e panaszbeadvánnyal a panaszolt intézménynél. Ezen döntésemnél figyelemmel voltam arra is, hogy az egyetemek viszonylag széles autonómiával rendelkeznek szabályzataik megalkotásában.
Az Egyetem Bölcsészettudományi Kara Tanulmányi és Vizsgaszabályzata (a továbbiakban: TVSZ) lehetővé teszi, hogy az egyes karok a nyelvi alapvizsga ismétlésével kapcsolatban korlátozásokat vezessenek be. A TVSZ 2. § (5) bekezdése szerint a szakos kötelező és a tantervileg alternatív tanegységeket a szakos tanegységlista sorolja fel. Ezek a tanegységlisták (továbbiakban: TEL) mellékletei a TVSZ-nek, és felsorolják az oklevél megszerzéséhez szükséges valamennyi tanegységet, feltüntetve a tanegységek megszerzésének ajánlott sorrendjét, az esetleges alternatívákat és a kötelező sorrendeket, valamint az egyes kényszerrendezéseket. A TVSZ. 12. § (5) bekezdése értelmében bármilyen vizsgajegy kijavítása ugyanabban a vizsgaidőszakban egyszer, de csak a vizsgaidőszak utolsó napjáig kísérelhető meg. Ismételt vizsga bármikor tehető a vizsgaidőszakon belül. Ugyanezen szakasz (6) bekezdése a nyelvi alapvizsga kijavítására azonban eltérő rendelkezéseket vezet be a következők szerint: „Elégtelen nyelvi alapvizsga (szigorlat) kijavítását a szakos TEL ugyanabban a vizsgaidőszakban kizárhatja, ezt jelezni kell: „azonos vizsgaidőszakban nem ismételhető” szöveggel. A sikertelen nyelvi alapvizsga (szigorlat) az őszi félévben nem, kizárólag a tavaszi félévben javítható.” A német nyelv és irodalom szak tanegység-listájában BNA-070-es kódszámon feltüntetett nyelvi záróvizsga mellett pedig a TVSZ rendelkezéseinek megfelelően szerepel az „azonos vizsgaidőszakban nem ismételhető” kitétel. A TVSZ jelenleg hatályos mellékletét a Kari Tanács 2002. december 2-i ülésén fogadta el, a panaszos hallgatói jogviszonya keletkezését megelőzően, így ezzel a szabállyal neki is tisztában kellett lennie már a tanulmányai megkezdésekor.
A TVSZ-t megvizsgálva arra a megállapításra jutottam, hogy mivel a szabályzat lehetővé teszi, hogy az egyes karok a nyelvi alapvizsga ismétlésével kapcsolatban korlátozásokat vezessenek be, indokolt és jogszerű is lehet ugyanazon az intézményen belül eltérő szabályok alkalmazása.
A panaszos által felvetett probléma megítélésekor figyelemmel voltam az Alkotmánybíróság hátrányos megkülönböztetésről alkotott álláspontjára, mely szerint a tilalom elsősorban alkotmányos alapjogok tekintetében tett megkülönböztetésekre terjed ki, és csak abban az esetben, ha a megkülönböztetés nem az emberi vagy alapvető állampolgári jog tekintetében történik. Az eltérő szabályozás alkotmányellenessége akkor állapítható meg, ha az, az emberi méltósághoz való jogot sérti. Az eddigi alkotmánybírósági gyakorlat pedig akkor ítélte alkotmányellenesnek a jogalanyok közti megkülönböztetést, ha a jogalkotó (esetünkben ez vonatkoztatható a szabályzat megalkotójára) önkényesen, ésszerű indok nélkül tett különbséget az azonos szabályozási kör alá vont jogalanyok között.
Álláspontom szerint a panaszos által kifogásolt esetben nem erről van szó. Mivel maga a TVSZ ugyanabban a vizsgaidőszakban a nyelvi alapvizsga javításának kizárását nem teszi kötelezővé, hanem csak lehetőséget ad rá, magában rejti azt is, hogy egyes szakokon a javítás nem kizárt. Mindezek függvényében álláspontom szerint a szóban forgó hatályos egyetemi szabályozás nem diszkriminatív, alkotmányos jogokkal összefüggésbe hozható visszásságnak még a veszélyét sem rejti magában.
Az egyetem rektora a hozzá címzett kérdésemre – amely elsősorban arra vonatkozott, hogy milyen szakmai és nyelvi indokok alapján hozzák meg az egyes szakok azt a döntést, amelynek következtében a nyelvi alapvizsga csak a következő őszi, vagy még ugyanazon év tavaszi szemeszterében javítható – a következőket válaszolta:
„A nyelvi záróvizsga készséget mérő vizsga. A sikertelen vizsga számunkra a hiányzó készséget mutatja. Egy készség kifejlesztésére viszont nem elegendő két pótvizsga között eltelt néhány hét. Feltéve, hogy a vizsga megkezdése előtt négy féléven keresztül megfelelő kurzusokon fejleszthette készségét és így tett sikertelen vizsgát, belátható, hogy a hiányzó készséget néhány héten belül nem lehet pótolni.”
Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint "alkotmányellenes megkülönböztetés csak összehasonlítható jogosultak és kötelezettek között vethető fel". [4/1993. (II. 12.) AB határozat, ABH 1993, 48., 65.] "A diszkrimináció vizsgálatánál központi elem annak meghatározása, hogy kiket kell egy csoportba tartozóknak tekinteni. A diszkrimináció alkotmányos tilalma csak a szabályozás szempontjából egy csoportba tartozókra vonatkozik. A diszkrimináció vizsgálatának ennek megfelelően csak az egy csoportba tartozók közötti különbségtétel vizsgálata a tárgya." [1009/B/1991. AB határozat, ABH 1992, 479., 479-480.] A jogállamiság leglényegesebb elemeként az Alkotmánybíróság kiemelte a jogbiztonság elvét, melyet a szerzett jogok védelmének elvi alapjaként deklarált, egyben megköveteli, hogy az állampolgárok jogait és kötelességeit a törvényben foglalt és bárki számára hozzáférhető normák szabályozzák, és legyen meg a tényleges lehetőség arra, hogy a jogalanyok magatartásukat a jog előírásaihoz tudják igazítani. A jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelménye - szögezi le az Alkotmánybíróság - a norma világossága, valamint az, hogy a közhatalmi eljárások során ne kerülhessen sor önkényes döntésekre (35/1994. AB határozat), azaz „a jog szabályai világosak, egyértelműek, hatásukat tekintve kiszámíthatóak és a címzettjei számára is előre láthatóak legyenek” (1/1995. AB határozat)
Az adott egyetem esetében az eltérő vizsgarend és követelmények meghatározására a szakok illetve azok vezetői számára maga a TVSZ (amit a Magyar Akkreditációs Bizottság jóváhagyott, illetve amelynek kialakításában a Hallgatói Önkormányzatnak véleményezési joga [1993. évi LXXX. törvény 67. § (1) a) pont] van) ad lehetőséget, az eltérő jellegű szabályok kialakítása – amíg az megfelel a norma megalkotására előírt tartalmi és eljárási követelményeknek – nem jogszerűtlen. Nem tartom kifogásolhatónak azt a követelményt sem, hogy a német nyelv szakon és az angol nyelv szakon hallgatók csoportja különálló, elkülöníthető csoportok, vagyis ezekre nézve a – már említett feltételek betartásával megalkotott – szabályzatok tartalmazhatnak egymással nem teljesen azonos szabályokat.
Mindazonáltal a rektor levelében foglaltak arról is tanúskodtak, hogy az egyetem angol szaka vezetőségének szándéka szerint is az alapvizsga azonos vizsgaidőszakban nem ismételhető, amit a következőképpen jelez a szak tanrendje: „az alapvizsga egy vizsgaidőszakban csak egyszer kísérelhető meg, és csak egyszer ismételhető, valamelyik későbbi félévben.” A rektor ugyanakkor elismerte, hogy szerencsésebb lett volna az angol szakra vonatkozó tanrendben is a TVSZ-ben előírt formulát alkalmazni. Ezért erre felhívta a tanszékvezető figyelmét, azaz saját hatáskörében intézkedett az ügyben. A rektor által felismertek azonban – annak ellenére, hogy a német szakos hallgatók jogát esetleg sérti a panaszban felvetett probléma – alkotmányos alapjoggal nem hozhatók összefüggésbe, ezért visszásságot sem okozott. 
Mivel jelentésemben alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság hiányát állapítottam meg, ombudsmani intézkedést sem tettem.

Budapest, 2005. december 13.
Takács Albert sk.