Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának 
Jelentése
az OBH 2086/2005. sz. ügyben

Előadó: dr. Sipos Beáta

Az eljárás megindítása
Egy a hivatalomhoz érkezett névtelen beadványban néhány, magát Heves város közelében lakó állampolgárként megjelölő levélíró, a Heves Megyei Önkormányzat fenntartásában álló, Heves, Fő út 63. szám alatt található, Heves Megyei Önkormányzat Idősek és Mozgásfogyatékosok Otthona működését sérelmezte. 
A beadvány szerint az otthonban dolgozó alkalmazottak durván és megalázóan bánnak a gondozottakkal. Az ott élők nincsenek megelégedve az élelmezéssel; sem az étkeztetés minőségével, sem annak mennyiségével. Panaszolták továbbá az intézményi ápolást és gondozást is, egyben sérelmezték, hogy azoktól az ellátottaktól is havi 1.500 forintot szednek be, akik egyébként közgyógyellátási igazolvánnyal rendelkeznek.
Figyelemmel arra, hogy a beadvány alkotmányos jogokkal összefüggő sérelmekre utalt, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam.
Ezzel egyidejűleg - az Obtv. 18. § (3) bekezdése alapján - felkértem a Heves Megyei Közigazgatási Hivatal (a továbbiakban: Közigazgatási Hivatal) vezetőjét az intézmény ellenőrzésére és a panaszok hátterének helyszíni vizsgálatára.

Az érintett alkotmányos jogok
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak. (2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

Az ügy jogszabályi háttere
1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról (Szt.)
1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről (R.)
188/1999. (XII. 16.) Korm. rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény és a falugondnoki szolgálat működésének engedélyezéséről, továbbá a szociális vállalkozás engedélyezéséről. 

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai
Az intézmény vizsgálatát a Közigazgatási Hivatal kijelölt munkatársa a Módszertani Intézet munkatársainak bevonásával 2005. március 22-én végezte el. Az ellenőrzés jegyzőkönyvét, amelyre megállapításaimat alapoztam, a hivatalvezető 2005. április 7-én kelt levelével bocsátotta a rendelkezésemre.
A vizsgált intézmény fenntartója a Heves Megyei Önkormányzat. Az Idősek és Mozgásfogyatékosok Otthona 1997-től határozott időtartamra szóló működési engedéllyel rendelkezik, melyet az évek során a Közigazgatási Hivatal több ízben meghosszabbított. A jelenleg hatályos - 220/55-7/2005. számú - működési engedély 2008. december 31-éig érvényes. Az engedélyezett férőhelyek számát 90 fő időskorú és 50 fő mozgássérült személyben határozták meg.
A határozott idejű működési engedély indoka az, hogy az intézmény személyi és tárgyi feltételei nem feleltek ill. ma sem felelnek meg a vonatkozó jogszabályokban előírt követelményeknek. Így az otthonban 6 db 5 ágyas, 2 db 6 ágyas, 6 db 7 ágyas, 5 db 8 ágyas lakószoba van kialakítva, mely nem teljesíti azt a követelményt miszerint a bentlakásos intézményi lakószobában legfeljebb 4 személy helyezhető el. Ennél több személy csak kivételesen indokolt esetben lehet elhelyezni, de ilyen eset(ek)ben is biztosítani kell a jogszabályban előírt minimális m²-nyi lakóterület mértékét. E szerint a bentlakásos intézmény akkor alkalmas gondozási feladatok ellátására, ha a lakószobában egy ellátottra legalább 6 m²-nyi lakóterület, tíz ellátottra legalább 1 fürdőkád, vagy zuhanyzó biztosított. [1/2000. (I.7.) SzCsM rendelet 41. § (4) bekezdés a) és b) pont; 42. § (1) bekezdés]
A fenntartó az épület korszerűtlenségének megszüntetése érdekében több ízben - sikerrel - vett részt különféle pályázatokon, és ennek eredményeként 2003-ban megkezdődhetett az intézmény több ütemben tervezett, bővítéses rekonstrukciója, amely végeztével a tárgyi hiányosságok 2005 őszére véglegesen felszámolhatóvá válhatnak.
A vonatkozó rendelet előírásai alapján a létszámnorma biztosításához plusz 5 fő ápoló-gondozó, 2 fő fejlesztő pedagógus, 1 fő mozgásterapeuta alkalmazására lenne szükség. A szakdolgozók szakképzettségi aránya mára elérte, s meghaladja a kötelező 80 %-ot.
Mindezek alapján megállapítom, hogy a tárgyi feltételek hiánya, valamint a szakmai létszám hiányosságai visszásságot okoznak az ellátottak Alkotmányban biztosított lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogainak érvényesülésével, valamint a szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben, ugyanakkor külön intézkedést – a rendelkezésemre álló adatok ismeretében – nem kezdeményezek.
Az intézmény a jogszabályban előírt szabályzatokkal rendelkezik. Érdekképviseleti Fórum működik, üléseik rendszeresek, jegyzőkönyvvel dokumentáltak. Ezen felül havonta tartanak lakó-önkormányzati összejöveteleket, ahol a felmerült problémákat megbeszélik. A hozzánk érkezett panaszokkal a vizsgálatot végzők a dokumentációban nem találkoztak. Az érdekvédelemmel foglalkozó egyéb fórumok elérhetőségét kifüggesztették az otthonban. Ezek ismertsége vegyes képet mutatott, kevesen voltak tisztában azok szerepével, annak ellenére, hogy az ellátottjogi képviselő havonta tart fogadó órát. A kapott tájékoztatás kitért arra is, hogy hozzá sem szóban, sem írásban nem érkezett panasz.
Háziorvos és szakorvos jelenléte biztosított az otthonban. Ápolási és gondozási terveket vezetnek. Az elmúlt évben a Közigazgatási Hivatal szakmai ellenőrzése helytelen gyakorlatot tárt fel a gyógyszerellátással összefüggésben. Jogszerűtlennek ítélték meg azoknak a tájékoztató leveleknek a tartalmát, melyek arra hívták fel a gondozottak figyelmét, hogy „nem köteles az intézet az egyéni gyógyszerszükséglet fedezésére, mert az igénybevevő nyugdíjából visszamaradó összeg a térítési díj levonás után fedezi a költőpénz és az egyéni gyógyszerszükséglet teljes költségét.” 
Az intézmény a gyakorlaton változtatott, a jogszabályban meghatározott alapgyógyszereket minden lakó számára kötelezően biztosítják. 
A célvizsgálat alkalmával a Közigazgatási Hivatal intézkedett annak érdekében is, hogy az egyes személyek által szedett gyógyszerekről szóló egyéni gyógyszernyilvántartás tartalmazza mindazokat az adatokat, amelyekből egyértelműen megállapítható a gondozott által felhasznált gyógyszer megnevezése, mennyisége, térítésköteles és térítésmentes megbontása. Ennek eredményeként a gondozott által fizetett gyógyszerköltség összevethető az adott időszakról kiállított bevételi pénztárbizonylat adataival.
A célvizsgálatot végzők a hivatalunknál jelzett panaszok vizsgálatára kérdőívet állítottak össze. A válaszadók kiválasztásánál törekedtek arra, hogy megfelelően legyenek reprezentálva az otthon lakói. Így a válaszadók között egyenlő arányban szerepeltek férfiak, nők, több éve az otthonban élők és pár hónapja beköltözött személyek, ágyhoz kötött fekvő betegek és fennjáró gondozottak is.

I. Az élelmezéssel összefüggésben a vizsgálat rámutatott arra, hogy a rekonstrukciós munkálatok előtt az otthon rendelkezett saját konyhával, jelenleg azonban a konyha teljes felújítása miatt a településen található Intézményellátó Gazdasági Hivatal konyhája biztosítja a napi háromszori étkeztetést. Helyben tálalókonyha működik. Valamennyi igény szerinti diéta biztosított. Meleg ételt csak ebédre tudnak felszolgálni. A célvizsgálatot végzők két hónapra visszamenőleg áttekintették az étlapokat, melyek kellő változatosságról tanúskodtak.
A nyilatkozatok szerint a lakók az élelmezés minőségével és változatosságával elégedettek. Többségük nem érzékel minőségi változást a saját főzőkonyha által készített, és a mostani, szállított élelmezés között, néhányan a jelenlegi élelmezést jobbnak minősítették. A mennyiséget elegendőnek tartják, a nyilatkozatok szerint igény esetén természetesen mindig biztosított a repeta lehetősége is. Ezen felül az intézmény nem zárkózik el attól sem, hogy az étkezési idők között egyedi kérésre, élelmet biztosítson. Az étkeztetéssel kapcsolatos panaszok tehát nem bizonyultak megalapozottnak.

II. Az egészségügyi ellátást a gondozottak megfelelőnek ítélték, ezen területre kifogást nem tettek. A gyógyszerellátást is pozitívan értékelték. A vizsgálat ugyanakkor rámutatott arra, hogy csak néhányan voltak tisztában azzal, hogy létezik alapgyógyszer lista, és a gondozási terv dokumentációkat sem ismerte minden válaszadó. Ebből következhet az is, hogy a tervek elkészítésében nem vesznek részt a gondozottak.
Az 1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet előírja, hogy gondozási tervet kell készíteni a szakosított intézményi ellátásban részesülő személyre vonatkozóan. Ez a terv egyénre szabottan határozza meg az ellátásban részesülő állapotának megfelelő gondozási, ápolási, fejlesztési feladatokat és azok megvalósításának módszereit. A gondozási tervet az ellátás igénybevételét követően egy hónapon belül kell elkészíteni. A terv elkészítéséről és az abban meghatározott feladatok teljesítéséről tartós bentlakásos, illetve átmeneti intézményi ellátásban részesülő személy esetén az intézmény vezetője gondoskodik. 
A hivatkozott jogszabály egyértelműen rendelkezik arról, hogy a gondozási tervet, annak módosítását az ellátást igénybe vevő személlyel, illetve törvényes képviselőjével közösen kell elkészíteni. A gondozási terv eredményességének feltétele az ellátást igénybe vevő aktív közreműködése. A jogszabály előírja továbbá, hogy a gondozási terv kidolgozását munkacsoport végzi, amelyben az ellátásban részesülő személlyel közvetlenül foglalkozó szakember, valamint az intézményvezető által kijelölt szakemberek vesznek részt (pl. orvos, gyógypedagógus, foglalkoztatás vezető, mentálhigiénés szakember). Ezen felül a gondozási terv orvosszakmai kérdéseiről az intézmény orvosa pontos és részletes tájékoztatást nyújt az ellátást igénybe vevő részére.
A gondozottak gondozási tervek elkészítéséből történő esetleges kihagyása a lakók lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogának veszélyét hordozza magában.

III. A célvizsgálat megállapította, hogy nem valós a névtelen beadványban megfogalmazott azon kijelentés, miszerint valamennyi gondozott 1.500 forintot fizet havonta, függetlenül attól, hogy rendelkezik-e közgyógyellátási igazolvánnyal vagy sem. A célvizsgálat szerint a gyógyászati segédeszközöket az intézmény szintén megfelelően biztosítja.

IV. A személyzet munkájával, segítőkészségükkel a lakók elégedettek voltak, kedvesnek, tisztelettudónak és figyelmesnek tartják őket. A panaszaikkal is elsődlegesen az ápoló-gondozónőket, valamint a mentálhigiénés munkatársakat keresik meg. 
A célvizsgálatot végzők kitértek arra, hogy a szakképzett dolgozók munkájuk során komoly erőfeszítéseket tesznek annak érdekében, hogy a tárgyi feltételek hiányosságai ellenére az intézményt otthonossá tegyék. Igyekeznek – a lehetőségeikhez képest – megelőzni a zsúfoltságból fakadó konfliktusokat, egyben minden lakónak, korához és egészségi állapotához mérten elfoglaltságokat kínálnak. Különféle foglakoztatási lehetőségekkel, rendezvényekkel, kirándulásokkal színesítik a gondozottak mindennapjait. Pályázat segítségével a demens lakók foglalkoztatását, szinten tartó és képességfejlesztő eszközök beszerzésével igyekeznek segíteni. A Látogatási Naplóból az is kitűnik, hogy a hozzátartozók, látogatók kifejezetten elégedettek az intézményben általuk tapasztaltakkal. Mindezek okán a bánásmódra vonatkozó panaszt szintén megalapozatlannak találtam.
A célvizsgálat során feltárt hiányosságok megszüntetésére a Közigazgatási Hivatal az intézmény fenntartóját hívta fel.

Tekintettel arra, hogy a közigazgatási hivatal vezetője az általuk feltárt hiányosságok megszüntetése érdekében a szükséges intézkedéseket megtette, vizsgálatomat lezárom. Egyidejűleg kérem a közigazgatási hivatal vezetőjét, hogy a fenntartó által tett illetve tenni tervezett intézkedésekről tájékoztasson.

Budapest, 2005. május 27.

Lenkovics Barnabás sk.