Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 1959/2005. sz. ügyben

Előadó: dr. Kántor Ferenc
Az eljárás megindítása
Nevének elhallgatását kérő ingatlanrendező földmérő (Panaszos) beadványában a földmérési tevékenység jogi szabályozását és az ügyben eljáró különböző szintű földügyi szakigazgatási szervek eljárását sérelmezte.
A beadvány alapján a jogbiztonsághoz való jog [Alk. 2. § (1) bek.], a tisztességes eljáráshoz való jog [Alk. 57. § (1) bek.], a jogorvoslathoz való jog [Alk. 57. § (5) bek.], illetve a diszkrimináció tilalmára vonatkozó jog [Alk. 70/A. § (1) bek.] megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el. 

A megállapított tényállás
A panaszos a beadványában sérelmezte, hogy:
1. „F2 Szabályzat az állami földmérési alaptérképek felhasználásával készülő egyes sajátos célú földmérési munkák végzéséről és az ezekkel kapcsolatos hatósági eljárások lefolytatásáról, valamint a földügyi szakigazgatásban működő adatszolgáltatás intézményi hátteréről és rendjéről” kiadott szakmai szabályzat nem felel meg a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény (Jat.) rendelkezéseinek. A Szabályzat nem jogszabály és az államigazgatás egyéb jogi eszközének sem tekinthető, kiadása nem arra jogosult szervtől származik, szabályai azonban olyan „normatív” rendelkezéseket is előírnak, amelyek egyes földügyi szakigazgatási szerveket arra jogosítanak fel, hogy eljárásuk során eltérjenek a panaszbeadvány keletkezésének időpontjában hatályos Áe. (az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény) rendelkezéseitől.
2. „Az F2 Szabályzat 2.7.o pontja a változási vázrajz kötelező mellékleteként előírja, hogy az eljáró földmérő csatolja a jogerős használatbavételi engedélyt, és az ingatlan-nyilvántartási bejegyzéshez kérelmet. A 3.1.1 A változási vázrajzok vizsgálatának és záradékolásának általános feltételei fejezet utolsó bekezdése szerint: ennek hiányában a munkát vizsgálat nélkül vissza kell adni az azt készítő földmérőnek. Erről a földhivatalok egyszerű levében tájékoztatják a földmérőt, nem pedig alakszerű - és így fellebbezéssel támadható - határozattal döntenek. Ráadásul az eljáró földhivatal minderről sem az ingatlan-nyilvántartás szerinti tulajdonost, sem pedig az egyéb érdekelteket (megrendelőt) nem értesíti. Ezen túlmenően maga az előbbi szabályozás sincs összhangban a hivatkozott jogszabályokkal. A kialakult gyakorlat szerint a földhivatalok használatbavételi engedélyként kizárólag a jogerős használatbavételi engedély eredeti példányát fogadják el, holott ez az F2 előírásaiból egyértelműen nem következik. Ezen túlmenően … a földhivatalok - mindennemű jogszabályi alap nélkül - mindenféle vizsgálat mellőzésével visszaadják a munkát a készítőnek, aki kizárólag a munka ingatlanrendezési mérnöki megfelelőségéért felel. … több földhivatal gyakorlata szerint, amennyiben a földmérő által előterjesztett kérelem az F2 előírásai szerint alkalmas arra, hogy a változásokat átvezessék, úgy sem a kérelmet előterjesztő földmérő, sem az ingatlan- nyilvántartás szerinti tulajdonos, sem pedig más, akinek jogát a változás átvezetése érinti semmiféle okiratot, értesítést, egyszerűsített határozatot nem kap a változás átvezetéséről.”
3. Körzeti Földhivatal egy esetben arról tájékoztatott, hogy a záradékolást megelőző vizsgálat díját „a munka leadásakor kell fizetni”. (Ebből az következik, hogy ezt személyesen kell megtennem) ugyanakkor nem tájékoztatott arról, hogy ezt banki átutalással, vagy készpénz-átutalási megbízáson is megtehetem-e. Tájékoztatott ugyanakkor arról is, hogy a korábban postai úton előterjesztett, záradékolt vázrajzokat a hivatalban hivatali időben átvehetem.”
4. „több megyei földhivatal saját különös szabályokat állapít meg az illetékességi területükön végzett földmérési munkákkal, valamint azok záradékolásával kapcsolatban.
A.) „A …. Megyei Földhivatal a munkarészen feltüntetett pontok számozásáról 2000. évi útmutatójában rendelkezik. Amennyiben a pontok számozása ettől eltérően történik, az eljáró földhivatal nem záradékolja. … az említett útmutató megismerésének lehetősége korlátozott, azt a záradékolás megtagadása esetén sem küldik meg a kérelmező számára, az az interneten sem elérhető. Így az illetékességi területen működő körzeti földhivatalok a vázrajzot annak ellenére sem záradékolják, hogy az minden tekintetben  megfelel a jogszabályi előírásoknak és az F2-nek is. Úgy vélem, hogy egy megyei földhivatal vezetőjének nincs felhatalmazása arra, hogy bármilyen normatív tartalmú útmutatót kiadjon. … ezekben az esetekben sem alakszerű határozattal, hanem egyszerű levélben kerül sor az elutasításra, így ellene jogorvoslattal sem lehet élni.”
B.) „A földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 1996. évi LXXVI. törvény 16. § (1)-(4) bekezdései szerint sajátos célú földmérési és térképészeti tevékenységnek kell tekinteni az állami alapfeladatok körébe nem tartozó földmérési és térképészeti munkákat. Az állami alapadatok változását vagy bővítését eredményező sajátos célú földmérési és térképészeti munkát … - annak megkezdése előtt - az illetékes megyei földhivatalhoz be kell jelenteni. A bejelentés alapján a földhivatal meghatározhatja a munka különleges szakmai követelményeit. Az alaptérkép tartalmának megváltoztatására irányuló munkákat az állami alapadatok kötelező felhasználásával úgy kell készíteni, hogy a keletkező új földmérési adatok beilleszthetők legyenek az állami alapadatok állományába. Az alaptérkép tartalmát nem érintő munkák során készült, de az állami alapadatok körébe tartozó, esetleges új adatokat tartalmazó munkarészeket át kell adni az illetékes körzeti földhivatalnak az állami alapadatok közé történő beillesztés céljából. Ehhez képes egy esetben a …. Megyei Földhivatal illetékességi területén - a fentiek szerint nem bejelentésre kötelezett, így nem bejelentett - munkát végeztem. Az illetékes körzeti földhivatal kérelmemet 2003. december 4. napján átvette, 45 nap utáni telefonos érdeklődésemet követően, zárolási kérelmemet áttette a …. Megyei Földhivatalhoz, amely a munkát részemre javításra 2004. január 21-én kelt egyszer levélben visszaküldte. Ennek okaként - többek között - azt jelölte meg, hogy megyéjükben „minden külterületen végzett geodéziai munka bejelentésre kötelezett. Kivéve az épületfeltüntetést és a szolgalmi jogot. … A szakfelügyeleti beszámoló jelentésekben erről tájékoztatták az FVM Földügyi és Térképészeti Főosztályt, amely kifogást nem emelt ellene.” Álláspontom szerint ez ellen az FVM Földügyi és Térképészeti Főosztályának „kifogást kellett volna emelnie”. A megyei földhivatal levele szerint az illetékes körzeti földhivatalnak „nem lett volna szabad adatot szolgáltatni, míg nincs bejelentve a munka”. Ez … ellentétes a 63/1999. (VII.21.) FVM-HM-PM együttes rendelet előírásaival. …”
5. „Legutóbb a … Körzeti Földhivatal küldött levelet egy ügyfelemnek, amelyben … tájékoztatta: „A … Város Önkormányzat Jegyzője …. számú használatbavételi engedélyt adott a ….. község …. helyrajzi számú ingatlanon létesült épületre. Az épület térképi és ingatlan-nyilvántartási átvezetéséhez a tulajdonost épületfeltüntetési vázrajz benyújtási kötelezettség terheli, az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény 27. § (2), 28. § (1), (2) bekezdésében foglaltak alapján. A vázrajz mellett benyújtandó 1 db földhivatali kérelem 2000 Ft illetékbélyeggel. Ha a kiadott használatbavételi engedély lakóházra vonatkozik, a földhivatali kérelmet 2000 Ft illetékbélyeg nélkül kell benyújtani. Az épületfeltüntetési vázrajz elkészítésére az Országos Ingatlanrendezői Névjegyzékben szereplő földmérő jogosult. Az egyszerűbb eljárás érdekében, a vázrajzot a mellékelt megrendelő kitöltésével meg lehet rendelni. A megrendelést földmérőnek továbbítjuk, aki a munka díjának kifizetése ellenében elvégzi a bemérést, elkészíti az ingatlan-nyilvántartási, valamint a nyilvántartási térkép átvezetéséhez szükséges munkarészeket és megküldi a földhivatal részére. A munka díja szabad áras. Amennyiben 30 napon belül nem történik meg a megrendelés, vagy a változási vázrajz benyújtása, a földhivatal minden további felszólítás mellőzésével megszünteti az eljárást, és az ingatlant az eredeti nyilvántartási állapotnak megfelelően - az új épület bejegyzésének mellőzésével - tartja nyilván. A továbbiakban az ebből eredő hátrányok a tulajdonost terhelik. Amennyiben a földmérési munkát már megrendelte, az általunk kiküldött tájékoztatást tekintse tárgytalannak.” Úgy vélem megengedhetetlen, hogy az eljáró földhivatal hivatalos levélben vagy akár csak informálisan közelebbről meg nem határozott földmérő számára megrendelést közvetítő tevékenységet végezzen, majd ezt követően a közvetített vállalkozó által végzett munkát hatósági jogkörében eljárva záradékolja, nyilvántartásba bejegyezze. … amellett, hogy saját munkáját kell hatóságként ellenőriznie, az is probléma, hogy gyakorlatilag közpénzekből beszerzett technológiával piaci versenyzővé válik és érdemben beavatkozik a gazdasági versenybe alacsony áraival … így alkalmas arra, hogy … visszásságot okozzon. Másfelől az okoz ... visszásságot, hogy az eljárás megszüntetésének terhe mellett, … hívja fel a tulajdonost arra, hogy a szóban forgó munkát a földhivatal által mellékelt megrendelő lapon megrendelje anélkül, hogy annak árát ismerné. … a hátrányos megkülönböztetés tilalmával összefüggő visszásságot okoz, hogy csak akkor kell 30 napon belül benyújtani a kért munkarészeket, ha az nem a földhivatal által mellékelt megrendelő lapon, a földhivatal útján került megrendelésre. (Ellenkező esetben 30 napon belül csak meg kell rendelni.)”
6. „Földmérő szakmai körökben közbeszéd tárgya, hogy a földhivatalok földmérő munkatársai egyéni vállalkozóként, gazdasági társaság tagjaként is végeznek különböző, ún. sajátos célú földmérési munkákat. Magyarán a hatósági eljárásban ügyintézőként résztvevő földmérők, gyakran ügyfélként jelennek meg saját hivataluk előtt. … közszájon forgó információk szerint a földhivatali földmérők magán munkáikat rendszeresen hivatali felszereléssel végzik.”
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa - a beadvány csatolásával - határidő kitűzésével arra kérte a földművelésügyi és vidékfejlesztési minisztert, hogy a beadványban foglaltakat vizsgálja meg, és ennek eredményéről írásban adjon részletes tájékoztatást.
A földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter arról tájékoztatta az országgyűlési biztost, hogy:
1. „A panaszos által kifogásolt F2 szabályzat szakmai felülvizsgálata folyamatban van, amelynek lezárását követően előreláthatólag új jogszabály megalkotására is szükség lesz. Az F2 szabályzatot miniszteri rendelet mellékleteként 2006. I. negyedévében tervezzük kiadni. A szabályzat egyes normatív rendelkezései a rendelet szövegébe, a technikai jellegű normák pedig a rendelet mellékletébe kerülnek. 
2. A földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 1996. évi LXXVI. törvényhez kapcsolódó miniszteri rendeletek módosításának kiadását is 2006. I. negyedévére tervezzük. 
3. A jogszabály-tervezeteket a tárcaegyeztetés során Önnek is meg fogom küldeni véleményezésre. A minisztériumban már ezt megelőzően megkezdődött … az állampolgári jogok országgyűlési biztosának általános helyettese ajánlása alapján a hatályos szabályzatok, belső utasítások teljes körű felülvizsgálata.
4. A panaszos levelében felvetett egyes földhivatalok eljárását a földhivatalok felügyeletéért felelős szervezeti egység még ebben az évben felül fogja vizsgálni, és megteszi a szükséges felügyeleti intézkedést.
5. A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 21. § (2) bekezdése mérlegelési jogkört biztosít a munkáltatói jogkör gyakorlójának a munkavégzésre irányuló egyéb, és további jogviszony engedélyezésénél. A minisztérium már ismertette a megyei (fővárosi) földhivatalok vezetőivel mely szempontok érvényesülését tartja kívánatosnak a jogkör gyakorlásakor. Az ügy jelentőségére tekintettel utasításban ki fogom adni, hogy összeférhetetlennek kell tekintetni minden olyan jogviszonyt, amely miatt adott ügyben a Ket. szerinti kizárás megállapításának lehet helye, illetve amelynek gyakorlása a közigazgatási hatósági eljárás alapelveit oly módon sértené, hogy a kérelmek elbírálásakor a jogszabályban elő nem írt szempont érvényesül, így különösen akkor, ha bármely kérelem elbírálását attól teszik függővé, hogy az adott jogviszonyhoz kapcsolódó szolgáltatást igénybe vették-e.”

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
57. § (1) A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el. (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.

1987. évi XI. törvény a jogalkotásról (Jat.)
1. § (1) A jogalkotó szervek a következő jogszabályokat alkotják: a) az Országgyűlés törvényt, c) a Kormány rendeletet, d) a miniszterelnök és Kormány tagja (a továbbiakban együtt: miniszter) rendeletet, f) az önkormányzat rendeletet. (2) E rangsornak megfelelően az alacsonyabb szintű jogszabály nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.
15. § (1) A végrehajtási jogszabály alkotására adott felhatalmazásban meg kell határozni a felhatalmazás jogosultját, tárgyát és kereteit. A felhatalmazás jogosultja a jogi szabályozásra másnak további felhatalmazást nem adhat. (2) A szabályozás tárgykörébe tartozó alapvető jogok és kötelességek szabályozására nem lehet felhatalmazást adni.
23. § A jogszabály tárgya szerint hatáskörrel rendelkező, illetőleg a kijelölt miniszter (a továbbiakban: szakminiszter) felelős a jogszabály előkészítéséért, így különösen azért, hogy a szabályozás szükséges és a tervezett megoldások alkalmasak a kitűzött cél elérésére.
49. § (1) A miniszter és az országos hatáskörű szerv vezetője jogszabályban meghatározott irányítási jogkörében a közvetlen irányítása alá tartozó szervek tevékenységét szabályozó utasítást adhat ki.
55. § (1) A miniszter és az országos hatáskörű szerv vezetője irányelvet és tájékoztatót adhat ki. (2) Az irányelv ajánlást ad a jogszabály végrehajtásának fő irányára és módszerére. (3) A tájékoztató olyan tényt és adatot közöl, amelyet a jogszabály végrehajtásáért felelős szervnek a feladata teljesítéséhez ismernie kell.
56. § (2) A miniszter és az országos hatáskörű szerv vezetője jogi iránymutatásának előzetes véleményezésére a miniszteri rendelet előkészítésére vonatkozó rendelkezések az irányadók.

1996. évi LXXVI. évi tv. a földmérésről és a térképészeti tevékenységről (Fttv.)
1. § E törvény célja, hogy a földmérés és térképészet területén az állam feladatainak meghatározásával, valamint a földmérési és térképészeti tevékenység végzése feltételeinek szabályozásával olyan feltételrendszert hozzon létre, amelyben a földmérés, valamint a térképellátás iránti igények egységes szakmai követelmények szerint és gazdaságosan elégíthetők ki.
2. § (1) Ez a törvény szabályozza a) a földmérési és térképészeti állami alapfeladatokat, b) az ország területének egységes elvek szerinti felmérésen alapuló térképezését (kivéve a földtani, geofizikai, bányászati célú felméréseket, illetve a felszín alatti természetes képződmények, üregek és mesterséges létesítmények térképezését), c) a földmérési és térképészeti munkák alapját képező alapponthálózatok létesítését és fenntartását, d) az ingatlan-nyilvántartás és a térinformatikai rendszerek térképi alapjainak létrehozását és kapcsolatát, e) az állami alapadatok kezelésének, felhasználásának és szolgáltatásának rendjét, f) a földmérési és térképészeti tevékenység végzésének feltételeit, g) a földmérési és térképészeti igazgatás rendszerét, h) a földmérési és térképészeti állami alapfeladatok költségeinek forrásait. (2) A törvény alkalmazása szempontjából földmérési és térképészeti tevékenységnek kell tekinteni az ország teljes területére kiterjedő földmérési és térképészeti állami alapfeladatokat és állami alapmunkákat, valamint a sajátos célok érdekében végzett földmérési és térképészeti munkákat.
27. § A szakigazgatás szervei a) az állam alapfeladatai körébe tartozó földmérési és térképészeti munkákat végeznek, illetve végeztetnek; b) őrzik és kezelik az állami alapadatokat, alaptérképeket és topográfiai térképeket; c) állami alapadatokat és térképeket szolgáltatnak; d) a földmérési szakfelügyelet útján ellenőrzik a földmérési és térképészeti tevékenységet, e tevékenység végzésére vonatkozó jogosultsági előírások betartását, és a jogkörükbe utalt más hatósági feladatokat is ellátnak.
29. § (1) Felhatalmazást kap a földművelésügyi miniszter és a honvédelmi miniszter, hogy együttes rendeletben szabályozza a) a földmérési és térképészeti tevékenység szakképesítési és jogosultsági feltételeit, b) a földmérési és térképészeti tevékenységhez kapcsolódó együttműködés rendjét, c) a mérőkamarás légi fényképezés feltételeit, d) az állami topográfiai térképek készítésének és állami átvételének követelményrendszerét, e) a Térképellátási Koordinációs Bizottság működésének szabályait és feltételeit, f) a földmérési és térképészeti munkarészek selejtezésének rendjét. (2) Felhatalmazást kap a földművelésügyi miniszter, hogy feladatkörében rendeletben szabályozza a) a földmérés és térképészet szakigazgatási szerveinek feladatait és hatáskörüket, valamint a szakfelügyelet tartalmát és rendjét, b) az alappont-hálózatok - kivéve az Országos Gravimetriai Hálózatot - létesítésének és fenntartásának szakmai követelményrendszerét, c) az állami földmérési alaptérképek és átnézeti térképeik készítésének szakmai követelményrendszerét, d) az állami átvételi vizsgálat és minősítés rendjét, e) a sajátos célú földmérési és térképészeti tevékenység általános előírásait.

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról
18. § (3) Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügy intézőjét vagy az eljárást folytató szerv bármely munkatársát meghallgathatja, továbbá az érintett szerv vezetőjét vagy felügyeleti szervének vezetőjét, valamint az annak lefolytatására a jogszabály által egyébként feljogosított szerv vezetőjét vizsgálat lefolytatására kérheti fel. (4) Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügyben bármely szervtől - ideértve az e törvény szerint hatóságnak nem minősülő szerveket is - vagy annak munkatársától írásbeli magyarázatot, nyilatkozatot, felvilágosítást vagy véleményt kérhet.
19. § (1) Az országgyűlési biztos a lefolytatott vizsgálat eredményéről, illetve esetleges intézkedéséről a beadványt tevőt értesíti.
20. § (1) Ha az országgyűlési biztos a lefolytatott vizsgálat alapján arra a megállapításra jut, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság fennáll, annak orvoslására - az érintett szerv egyidejű tájékoztatása mellett - ajánlást tehet a visszásságot előidéző szerv felügyeleti szervének. A felügyeleti szerv az ajánlás tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésről az ajánlás kézhezvételétől számított harminc napon belül értesíti az országgyűlési biztost. (2) Ha a felügyeleti szerv az ajánlásban foglaltakkal nem értett egyet az erre vonatkozó közlés kézhezvételétől számított tizenöt napon belül az országgyűlési biztos tájékoztatja a felügyeleti szervet az ajánlás fenntartásáról, módosításáról vagy visszavonásáról. (3) Ha az országgyűlési biztos az ajánlást módosítja, azt a megteendő intézkedések szempontjából új ajánlásnak kell tekinteni. (4) Miniszter esetében felügyeleti szerven a Kormányt kell érteni.
21. § (1) Ha a rendelkezésre álló adatok szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot az előidéző szerv saját hatáskörben meg tudja szüntetni, az országgyűlési biztos kezdeményezheti az érintett szerv vezetőjénél a visszásság orvoslását. Az ilyen kezdeményezés rövid úton (távbeszélőn, szóban stb.) is történhet, ez esetben a kezdeményezés időpontját, módját és lényegét az ügyiraton kell rögzíteni. (2) Az érintett szerv a kezdeményezés tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésről a kezdeményezés kézhezvételétől számított harminc napon belül tájékoztatja az országgyűlési biztost. (3) Ha a megkeresett szerv a kezdeményezéssel nem ért egyet a (2) bekezdésben megjelölt határidőn belül köteles azt véleményével ellátva felügyeleti szervéhez felterjeszteni. A felügyeleti szerv a felterjesztés kézhezvételétől számított harminc napon belül köteles állásfoglalásáról, illetőleg a megtett intézkedésről az országgyűlési biztost értesíteni. (4) A felügyeleti szerv, illetve az országgyűlési biztos további eljárására egyebekben a 20. § (1)-(3) bekezdésében foglaltak megfelelően irányadóak azzal, hogy az országgyűlési biztos arról értesíti a felügyeleti szervet, hogy a kezdeményezést változatlan vagy módosított formában ajánlásként tartja-e fenn.

A vizsgálat rögzíti, az Fttv. 29. §-ának (2) e./ pontja így rendelkezik: „Felhatalmazást kap a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter, hogy feladatkörében rendeletben szabályozza … sajátos földmérési és térképészeti tevékenység általános előírásait.”
A 2002. március 8-ai dátumot viselő új F2 Szabályzatot pedig a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Földügyi és Térképészeti Főosztályának vezetője (főosztályvezető) az Fttv. 29. § (2) bekezdés e) pontjában kapott felhatalmazásra hivatkozással adta ki.
A vizsgálat feltárta, hogy az Fttv. a kérdés rendeletben való szabályozására a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszternek adott felhatalmazást, az említett főosztályvezetőnek azonban ilyen felhatalmazást nem adott. A szabályzat nem jogszabály, ennek ellenére tartalmaz olyan normatív szabályokat, melynek kiadására a Jat. csak jogalkotói hatáskörrel rendelkező  részére teszi lehetővé - és ez esetben is csak megfelelő formában - rendelkezések kiadását. Az F2 Szabályzat a Jat. rendelkezései szerint az állami irányítás egyéb jogi eszközének sem tekinthető, mert jogi iránymutatásként irányelvet és tájékoztatást a miniszter és országos hatáskörű szerv vezetője adhat ki. A minisztériumi főosztályvezetőnek a Jat. irányelv, illetve tájékoztató kiadását nem teszi lehető. Egyébként is a Jat. szerint a miniszter és az országos hatáskörű szerv vezetője jogi iránymutatásának előzetes véleményezésére a miniszteri rendelet előkészítésére vonatkozó rendelkezések az irányadók.
Mivel a Jat. rendelkezései szerint a F2 Szabályzat kiadására a minisztériumi főosztályvezetőnek nem volt felhatalmazása, az nem a Jat. előírásainak megfelelően került kiadásra, ennek ellenére tartalmaz olyan normatív rendelkezéseket, melynek kiadása csak jogszabályban lehetséges, ami által azt a látszatot kelti, hogy rendelkezései kötelezőek, noha a F2 Szabályzat szabályai ilyen kötelező erővel nem rendelkeznek, ezért alkalmas a földügyi szakigazgatási szervek, a jogalkalmazók és az állampolgárok megtévesztésére. 
A szabályozásnak ez a módja sérti a jogállamiságból fakadó jogbiztonság elvét, s az erre alapított eljárás során a jogorvoslathoz való jogot, a tisztességes eljáráshoz való jogot, s ezeken keresztül a tulajdonhoz való jogot és a diszkrimináció tilalmára vonatkozó jogot is. A vizsgálat megállapítja, hogy az említett alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság mindaddig fennáll, amíg a szabályozásnak ez a módja meg nem változik. 
A vizsgálat hivatkozik az Alkotmánybíróság 60/1992. (XI. 17.) AB számú határozatának indoklására, mely szerint: „Az Alkotmánybíróság elvi éllel mutat rá arra, hogy az indítvánnyal támadott és hasonló minisztériumi, egyéb központi állami szervektől származó, jogi iránymutatást tartalmazó leiratok, körlevelek, iránymutatások, útmutatók, állásfoglalások és egyéb informális jogértelmezések, amelyek nem a Jat. garanciális szabályainak betartásával kerülnek kibocsátásra, sértik az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság alkotmányos követelményét. Jogbizonytalanságot teremtenek, kiszámíthatatlanná teszik a jogalanyok, a jogalkalmazó szervek magatartását. Bár a bennük foglalt jogértelmezésnek, jogalkalmazási szempontnak semmiféle jogi ereje, kötelező tartalma nincs, miután az államigazgatás központi szervei bocsátják ki, alkalmasak arra, hogy a címzetteket megtévesszék, s a címzettek kötelező előírásként kövessék azokat. Napjainkban, amikor kivételesen nagy jogalkotási teher hárul a jogalkotó szervekre, s ez lelassítja a jogalkotás folyamatát, fokozottan fennáll a veszélye annak, hogy az államigazgatás központi szervei továbbra is ilyen informális eszközökkel próbálják pótolni a jogszabályok hiányosságait. A törvényben foglalt garanciális szabályok be nem tartásával alkotott, ilyen iránymutatások könnyen válhatnak a jogi szabályozást pótló, a jogszabályok érvényesülését lerontó irányítási eszközökké, s ez a jogállamiság követelményével összeegyeztethetetlen.”
A vizsgálat egyetért a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter azon intézkedésével, mely szerint: „Az F2 Szabályzat szakmai felülvizsgálata folyamatban van, melynek lezárását követően előreláthatóan új jogszabály megalkotására is szükség lesz. Az F2 Szabályzatot miniszteri rendelet mellékleteként 2006. I. negyedévében tervezzük kiadni. A Szabályzat egyes normatív rendelkezései a rendelet szövegébe, a technikai jellegű normák pedig a rendelet mellékletébe kerülnek.” 
A vizsgálat szükségesnek tartja - összhangban a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter intézkedésével -, hogy: „A földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 1996. évi LXXVI. törvényhez kapcsolódó miniszteri rendelet módosítására 2006. I. negyedévében sor kerüljön”. 
A tényállásban részletezett földhivataloknak - egyes esetekben - az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot okozó eljárásának változtatása érdekében a vizsgálat tudomásul veszi, hogy a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter intézkedett arra nézve, hogy: „A panaszos levélben felvetett egyes földhivatalok eljárását a földhivatalok felügyeletéért felelős szervezeti egység még ebben az évben felül fogja vizsgálni, és megteszi a szükséges felügyeleti intézkedést”.
A vizsgálat egyet ért azzal, hogy - a beadványban megfogalmazott egyes köztisztviselőket (földhivatali dolgozókat) érintő munkavégzésre irányuló egyéb és további jogviszony engedélyezésénél követendő szempontokat a minisztérium már ismertette a munkáltatói jogkört gyakorló vezetőkkel, továbbá azzal is, hogy az ügy jelentőségére tekintettel - a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter utasításba ki fogja adni, hogy: „ …összeférhetetlennek kell tekinteni minden olyan jogviszonyt, amely miatt az adott ügyben a Ket. szerinti kizárás megállapításának lehet helye, illetve, amelynek gyakorlása a közigazgatási hatósági eljárás alapelveit oly módon sértené, hogy a kérelmek elbírálásakor a jogszabályban elő nem írt szempont érvényesül, így különösen akkor, ha bármely kérelem elbírálását attól teszik függővé, hogy az adott jogviszonyhoz kapcsolódó szolgáltatást igénybe vették-e.”
Arra is tekintettel, hogy kérésemre történt vizsgálata alapján a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter az ügy kapcsán a már felsorolt intézkedéseket megtette, vagy kilátásba helyezte, ajánlást nem teszek.

Kezdeményezem,
hogy a részemre adott tájékoztatóban megfogalmazott tervezett intézkedéseiről - legkésőbb 2006. március 31. napjáig - írásban tájékoztasson.
Jelentésem egy példányának megküldésével a panaszost, valamint a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztert is tájékoztattam.

Budapest, 2005. november 30.

Lenkovics Barnabás sk.