Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 1940/2005. sz. ügyben

Ügyintéző: Andrásné dr. Bognár Ildikó

Az eljárás megindulása
Egy panaszos beadványában sérelmezte a Fővárosi Gázművek Rt. óraleolvasás gyakoriságának csökkentésével összefüggő szerződésmódosítását.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye és tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult.

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

Alkalmazott jogszabályok
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről (Ptk.)
4. § (1) A polgári jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során a felek a jóhiszeműség és a tisztesség követelményeinek megfelelően, kölcsönösen együttműködve kötelesek eljárni.
205. § (4) A felek a szerződés megkötésénél együttműködni kötelesek, és figyelemmel kell lenniük egymás jogos érdekeire. A szerződéskötést megelőzően is tájékoztatniuk kell egymást a megkötendő szerződést érintő minden lényeges körülményről.
240. § (1) Ha jogszabály kivételt nem tesz, a felek közös megegyezéssel módosíthatják a szerződés tartalmát, vagy megváltoztathatják kötelezettség-vállalásuk jogcímét.
(3) A szerződést egyezséggel is lehet módosítani. Egyezség esetén a felek a szerződésből eredő vitás, vagy bizonytalan kérdéseket közös megegyezéssel úgy rendezik, hogy kölcsönösen engednek egymásnak.
277. §. (4) A felek a szerződés teljesítésében együttműködésre kötelesek. A   kötelezettnek a szerződés teljesítése érdekében úgy kell eljárnia, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható, a jogosultnak pedig ugyanilyen módon elő kell segítenie a teljesítést.

2003. évi XLII. törvény a földgázellátásról (Get.)
41. § (2) A számlázás rendjében s az elszámolási időszakokban a közüzemi szolgáltató és a fogyasztó állapodik meg, a külön jogszabályban foglalt rendelkezések figyelembevételével. Ha a számlázás és az elszámolás rendjében megállapodni nem tudnak, akkor az üzletszabályzat erre vonatkozó rendelkezései az irányadóak.

111/2003. (VII. 29.) Korm. rendelet a földgázellátásról szóló 2003. évi XLII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról
2. sz. melléklet 4.6.6. Az elfogyasztott gázmennyiség ellenértékének beszedése során a szolgáltató jogosult részszámlázásos módszert alkalmazni. Ezen módszer alkalmazása esetében a gázmérő leolvasására és a végszámla benyújtására meghatározott időszakonként (3 hó, 6 hó, 12 hó stb.) kerül sor, a közbenső időszakban a fogyasztó előre megállapított rész értéket fizet, amelyre vonatkozóan a szolgáltató részszámlát bocsát. A részszámlázásra vonatkozó részletes szabályokat és eljárásokat a szolgáltató az Üzletszabályzatában köteles rögzíteni. 

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai
Vizsgálatom során megkerestem a Fővárosi Gázművek Rt. vezérigazgatóját, akitől az alábbi tájékoztatást kaptam.
A Get. 41. § (2) bekezdése értelmében a számlázás rendjében és az elszámolási időszakokban a közüzemi szolgáltató és a fogyasztó állapodik meg a külön jogszabályban foglalt rendelkezések figyelembevételével. Ha a számlázás és az elszámolás rendjében a felek nem tudnak megállapodni, akkor az Üzletszabályzat erre vonatkozó rendelkezései az irányadók.
A vonatkozó, 2004. január 1-jén hatályba lépett jogszabály rögzíti, hogy a szolgáltató az elfogyasztott gázmennyiség ellenértékének beszedése során jogosult részszámlázásos módszert alkalmazni. Ezen módszer alkalmazása esetében a gázmérő leolvasására és a végszámla benyújtására meghatározott időszakonként (3 hó, 6 hó, 12 hó, stb.) kerül sor, a közbenső időszakban a fogyasztó előre megállapított részértéket fizet, amelyre vonatkozóan a szolgáltató részszámlát bocsát ki. A részszámlázásra vonatkozó részletes szabályokat és eljárásokat a szolgáltató Üzletszabályzatában köteles rögzíteni. 
A FŐGÁZ Rt. Közüzemi Szolgáltatási Üzletszabályzatának a 10.4.1.1. pontja tartalmazza a részszámlázásos módszer alkalmazásának szabályait.
E szerint részszámlázás esetén a gázmérők leolvasására és a végszámla benyújtására meghatározott időszakonként (3 hó, 12 hó) kerül sor. A közbenső időszakban a fogyasztó előre megállapított részértéket fizet.
A részszámla és a végszámla ellenértékének kifizetése készpénz átutalási megbízással (postai csekk), lakossági folyószámláról, vagy egyéb bankszámláról átutalással történhet.
Mivel a Ptk. 292. § (1) bekezdése szerint a pénztartozás teljesítésének helye a jogosult székhelye, eltérő megállapodás hiányában a FŐGÁZ Rt. nem köteles a számlát a fogyasztó lakására kivinni annak érdekében, hogy a fogyasztó a számla ellenértékét készpénzben a helyszínen egyenlíthesse ki. Az Üzletszabályzat a hatálybalépése előtt létrejött jogviszonyokra is alkalmazandó.
A FŐGÁZ Rt. által ügyfelei részére megküldött szerződés, az általános szerződési feltételek a hatályos jogszabályoknak megfelelő rendelkezéseket tartalmazzák, és a Magyar Energia Hivatal által a fogyasztói érdekképviseleti szervek véleményének figyelembevételével jóváhagyott Üzletszabályzat részei.
A FŐGÁZ Rt-t a Get. kötelezi a legkisebb költség elvének betartására. Az általános rendszertől eltérő, havi leolvasáson alapuló számlázással összefüggésben is kikerülhetetlen probléma a költségviselés kérdése. A rendszertől eltérő, egyedi kérés alapján végzett havi mérőleolvasás feltételeinek biztosítása indokolatlanul magas költséget jelentene, így azt a legkisebb költség elvére figyelemmel az Rt. nem tudja magára vállalni.
Az ügyfelek részére azonban biztosítják a különböző számlázási módok közötti választás lehetőségét. 
A részszámlázást el nem fogadó ügyfeleik választhatják a tényleges fogyasztás alapján történő számlázást, amennyiben vállalják, hogy a leolvasások közötti hónapokban közlik az aktuális mérőállást. A mérőállás közlése az ügyfeleknek többletterhet nem jelent, ahhoz ingyenesen hívható zöld számot, kérés esetén bérmentesített mérőállás közlő levelezőlapot biztosítanak. Ha az ügyfélnek bármi problémája lenne a számlával, helyi tarifával hívható telefonos ügyfélszolgálatuk gyakorlatilag azonnal elérhető. 
Tájékoztatott a vezérigazgató arról is, hogy a részszámlázásos rendszer eddigi tapasztalataik szerint a beteg, vagy mozgásukban egyéb módon korlátozott ügyfelek számára sem jelent problémát. Ritkábban kell a mérőleolvasót várniuk, a számlát a posta havi rendszerességgel házhoz viszi, lakossági folyószámláról történő fizetés esetén a számla további külön intézkedés nélkül kiegyenlíthető. Készpénz átutalási megbízással történő teljesítés esetén ugyan fel kell keresni ügyfeleiknek a legközelebbi postahivatalt, de ez nincs összefüggésben a havonta történő leolvasással. A helyszíni készpénzfizetés lehetőségét – a fent hivatkozott okokon túl az egyre nyomósabb érvként felmerülő élet- és vagyonbiztonsági szempontokra figyelemmel –a többi budapesti szolgáltató céghez hasonlóan a FŐGÁZ Rt. is megszüntette, és nincs módja annak egyedi esetekben történő biztosítására.
Álláspontom szerint a gazdaságosság és a biztonság szempontjából a részszámlázásra való áttérés indokolt. Nem kétséges, hogy ez csak a szolgáltató és a fogyasztó megállapodása alapján valósulhat meg, azonban a Ptk. 4. § (1) bekezdése alapján a polgári jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során a felek a jóhiszeműség és a tisztesség követelményeinek megfelelően, kölcsönösen együttműködve kötelesek eljárni, mely így természetesen a fogyasztótól is elvárható. A részszámlázásra való áttérés véleményem szerint nem okoz hátrányt a fogyasztónak. A világon szinte mindenhol az éves elszámolási (részszámlázási) rendszer van elterjedőben éppen költségkímélő hatása miatt.
A kölcsönös együttműködés követelménye alapján a fogyasztóktól elvárható, hogy ha a havonkénti elszámolást választják, akkor az óraállást a szolgáltatónak az ingyenes zöldszámon, vagy az erre a célra rendszeresített, bérmentesített mérőállás közlő levelezőlapon bejelentsék. Így teljesülhetnek a Ptk. 240. § (3) bekezdésében foglaltak, vagyis a vitás vagy bizonytalan kérdéseknek közös megegyezés útján való rendezése oly módon, hogy a felek kölcsönösen engednek egymásnak. Úgy vélem, hogy a fogyasztó által tett engedmény nem hozza őt hátrányosabb helyzetbe annál, mint amikor a leolvasást minden hónapban lehetővé kellett tennie a szolgáltató megbízottja számára.
Mindezek ismeretében megállapítom, hogy a Fővárosi Gázművek Rt. eljárása nem okoz alkotmányos joggal összefüggő visszásságot, ha a tényállásban jelzett módon történő havi leolvasásos rendszer további biztosítása mellett, folyamatosan tér át a rész-számlázásos rendszerre.

Budapest, 2005. október 24.

Lenkovics Barnabás sk.