Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 1831/2005. számú ügyben

Előadó: Andrásné dr. Bognár Ildikó

Az eljárás megindulása
Egy jánoshalmai lakos beadványában azt panaszolta, hogy a helyi önkormányzati hulladékgazdálkodásra vonatkozó rendelet alapján el nem végzett szolgáltatásért kell hulladékszállítási díjat fizetni, mivel van aki komposztálja, esetleg eltüzeli a keletkezett háztartási hulladékot, de van olyan is aki saját maga szállítja azt el a gyűjtőtelepre (ez utóbbi esetben a Hgt. 20. §. (2) bekezdésére hivatkozik). Sérelmezi továbbá, hogy nem kapott közszolgáltatási szerződést, amelyet azonban a szintén ugyanazon a településen élő leánya kapott.
A panasz alapján az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye megsértésének gyanúja miatt vizsgálatot indítottam, melynek során rövid úton megkerestem az önkormányzat illetékesét, akitől a vonatkozó helyi rendelet megküldését kértem, valamint a közszolgáltatást végző Városgazda Kft. ügyvezetőjét, akitől a közszolgáltatási szerződés megkötésével kapcsolatosan kértem tájékoztatást.

A megállapított tényállás
Az önkormányzat illetékese megküldte Jánoshalma Város Önkormányzat Képviselő-testületének a települési szilárd és folyékony hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatásokról szóló 19/2004. (VI. 24.) Ör. sz. rendeletét; a közszolgáltató pedig a panaszos házastársa által 2005. június 3-a napján aláírt közszolgáltatási szerződést mellékelte. 

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.

Az ügy jogszabályi háttere
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
201. § (1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért - ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik - ellenszolgáltatás jár. (2) Ha a szolgáltatás és ellenszolgáltatás között anélkül, hogy az egyik felet az ajándékozás szándéka vezetné, a szerződés megkötésének időpontjában feltűnően nagy az értékkülönbség, a sérelmet szenvedő fél a szerződést megtámadhatja.

2000. évi XLIII. törvény a hulladékgazdálkodásról (Hgt.)
20. § (1) Az ingatlan tulajdonosa, birtokosa vagy használója (a továbbiakban együtt: ingatlantulajdonos) köteles az ingatlanán keletkező, az ideiglenes tárolásra szolgáló (közműpótló) létesítmények, berendezések ürítéséből származó, illetve közüzemi csatornahálózatba vagy más módon befogadóba vagy szennyvíztisztítóba nem vezetett települési folyékony hulladékot, valamint a települési szilárd hulladékot a külön jogszabályban előírtak szerint gyűjteni, továbbá az annak begyűjtésére feljogosított hulladékkezelőnek átadni.
21. § (1) A települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást (a továbbiakban: közszolgáltatás) szervez, és tart fenn.
23. § A települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg: a) a helyi közszolgáltatás tartalmát, a közszolgáltatással ellátott terület határait; b) közszolgáltató megnevezését, illetőleg annak a működési területnek a határait, amelyen belül a közszolgáltató a közszolgáltatást rendszeresen köteles ellátni; c) a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a közszolgáltató és az ingatlantulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit - beleértve az egyes ingatlanfajtákra vonatkozó speciális szabályokat -, a szolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit; d) a közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének - jogszabályban nem rendezett - módját és feltételeit; e) a közszolgáltatással összefüggő - jogszabályban nem rendezett - települési önkormányzati feladat- és hatáskört; f) az elvégzett szolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét.
25. § (1) A közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan, a) a közszolgáltatás jellegét, b) a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét, c) a közszolgáltatást működtető szolgáltató hatékony működéséhez szükséges folyamatos ráfordításaihoz és a működés fejleszthető fenntartásához szükséges költségeket - beleértve a szolgáltatás megkezdését megelőzően felmerülő, a szolgáltatás ellátásához szükséges beruházások költségeit -, külön-külön meghatározva a szállítás és begyűjtés, illetve az ártalmatlanítás költségeit; utóbbi esetben a díjat, a kezelő létesítmény bezárását és lerakó esetén a bezárást követő utógondozás és harminc évig történő monitorozás költségeit külön jogszabályban meghatározott módon figyelembe véve kell meghatározni. a felszólítás megtörténtének igazolása mellett - a díjhátralékot a települési önkormányzattól igényelheti.
26. § (1) A hulladékkezelési közszolgáltatás igénybevételéért az ingatlantulajdonost terhelő díjhátralék adók módjára behajtható köztartozás. (2) A díjhátralék keletkezését követő 30 napon belül a közszolgáltató felhívja az ingatlantulajdonos figyelmét a díjfizetési kötelezettségének elmulasztására és felszólítja annak teljesítésére. (3) A felszólítás eredménytelensége esetén a díjhátralék keletkezését követő 90. napot követően a közszolgáltató - a felszólítás megtörténtének igazolása mellett - a díjhátralékot a települési önkormányzattól igényelheti.
27. § (1) A települési hulladékkezelési közszolgáltatást ellátó közszolgáltató feladata a környezetvédelmi előírások megtartása mellett - az önkormányzati rendeletben előírt módon - a települési hulladék ingatlantulajdonosoktól történő begyűjtése, elszállítása a települési hulladékkezelő telepre, illetőleg a települési hulladék kezelése, kezelő létesítmény üzemeltetése, a szolgáltatás folyamatosságának biztosítása.

242/2000. (XII. 23.) Korm. rendelet a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól 
2. § (3) A települési hulladék kezelésére irányuló közszolgáltatás díjmegállapításának ki kell terjednie a közszolgáltatás teljesítésének gyakoriságára és módjára, a teljesítés helyének, a díjfizetési feltételeknek és módoknak a megállapítására.
3. § (1) A települési hulladék kezelésének díját az önkormányzat a következő díjfizetési időszakra állapítja meg. A díjfizetési időszakot - amely legalább egy év - és annak kezdetét az önkormányzat rendeletében határozza meg.
5. § A települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetnie annak, aki a jogszabályok rendelkezései szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett.
6. § (1) A közszolgáltatás díját úgy kell meghatározni, hogy a) a tartós működéshez szükséges nyereség fedezetének, illetve az indokolt költségek és ráfordítások megtérülésének biztosítására alkalmas legyen és b) ösztönözzön a közszolgáltatás biztonságos és legkisebb költségű ellátására, a közszolgáltató kapacitásának hatékony kihasználására, valamint a hulladékkeletkezés csökkentésére és a hatékony hulladékgazdálkodásra. (2) Indokolt költségnek és ráfordításnak minősül különösen a hulladékbegyűjtés, -szállítás és -ártalmatlanítás gyakorlásához szükséges, a hulladékártalmatlanító létesítmények, illetve a leeresztő helynek a közszolgáltatással kapcsolatos üzemeltetési és karbantartási költségei és ráfordításai, a környezetvédelmi kiadások és ráfordítások, valamint a közszolgáltatás körében működtetett létesítmények utógondozásának és monitorozásának a díjfizetési időszakra vetített költsége.
7. § (1) A közszolgáltatási díj megállapítása az  általános forgalmi adó nélkül számított egységnyi díjtételek meghatározásával történik. Az egységnyi díjtételt a 6. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott indokolt költségek, ráfordítások és a 6. § (3) bekezdése szerinti nyereség összege és a várható szolgáltatási mennyiség hányadosaként kell megállapítani. Települési szilárd hulladék esetében a várható szolgáltatási mennyiség a településen szolgáltatást igénybe vevők számának és a fajlagos hulladékmennyiségnek a szorzata. A fajlagos hulladékmennyiség  meghatározása a díjkalkuláció része, amelyet az előző évi tényleges szolgáltatási mennyiség alapján kell számítani.  (2) a) Az egységnyi díjtétel a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás esetén a gyűjtőedényzet egyszeri ürítési díja, illetve az elszállításra átvett hulladék tömeg vagy térfogat szerint meghatározott díja; (6) a.) A fizetendő közszolgáltatási díj a települési szilárd hulladék esetében az egységnyi díjtétel és az ürítések  mennyiségének, illetve gyakoriságának a szorzata. 
8. § (5) Nem tagadhatja meg a közszolgáltatási díj megfizetését az, aki a települési hulladékkal kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állását igazolja.
9. § (1) Az önkormányzat rendeletében meghatározza a közszolgáltatási díjat és a díjalkalmazás feltételeit.
Jánoshalma Város Önkormányzat Képviselő-testületének 19/2004. (VI. 24.) Ör. sz. rendelete a települési szilárd és folyékony hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatásról

A vizsgálat megállapításai
A Hgt. szerint az ingatlantulajdonosok kötelesek az ingatlanukon keletkező települési szilárd hulladékot gyűjteni és az arra feljogosított hulladékkezelőnek átadni. Ennek a törvényi rendelkezésnek egészségügyi és környezetvédelmi okai vannak, hiszen minden ingatlanon keletkezik olyan hulladék, amelyet nem lehet komposztálás, elégetés útján megsemmisíteni. A Kormányrendelet pedig kimondja, hogy „nem tagadhatja meg a közszolgáltatási díj megfizetését az, aki a települési hulladékkal kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állását igazolja” (8 §. (5) bek.).
A hivatkozott Hgt. 20. § (2) bekezdése, mely szerint „az ingatlantulajdonos a települési szilárd hulladékot – a települési önkormányzat … rendeletében meghatározott feltételek mellett – az abban megjelölt hulladékbegyűjtő helyre vagy hulladékkezelő telepre külön engedély nélkül maga is elszállíthatja”, a szokásos mennyiséget meghaladó mértékű hulladékra vonatkozik. Vannak bizonyos élethelyzetek, amikor olyan többlet hulladék keletkezik, mely a szervezett közszolgáltatás rendjébe nem illeszthető mennyiséget tesz ki, és ennek a problémának a feloldására biztosít egy olyan lehetőséget a jogszabály, hogy a települési önkormányzatok a helyi rendeletükben szabályozhatják ezen „rendkívüli” hulladékkezelési esetet is.
A tulajdonosok tehát kötelesek a szemétszállítási közszolgáltatást igénybe venni és ezért a díjat megfizetni. E tekintetben tehát alkotmányos joggal összefüggő visszásság nem állapítható meg.
Aggályosnak tartom a helyi rendelet 12. § (1) bekezdését, mely szerint „aki a 4. § rendelkezéseinek nem tesz eleget, illetve megszegi, az szabálysértést követ el, amelyért 30.000 Ft-ig terjedő pénzbírsággal sújtható és az okozott kárt köteles megtéríteni”. A helyi rendelet 4. § (1) bekezdése pedig így szól: „a kötelező közszolgáltatás körében a települési szilárd hulladék kezelésére a szerződés a szolgáltatás szolgáltató általi felajánlásával jön létre a tulajdonos (birtokos, vagy használó) és a szolgáltató között. A lakossági hulladékszállításra vonatkozó közszolgáltatási szerződés e rendelet alapján az ingatlan tulajdonjogának, vagy használati jogának megszerzésével, a szolgáltatóval kötött egyedi szerződéssel jön létre”.
A rendelet idézett 4. § (1) bekezdése a gyakorlatban azokra az ingatlantulajdonosokra vonatkozik, akik nem kívánják igénybe venni a szolgáltatást, és ezért nem fizetik meg a hulladék elszállításáért annak díját. Mivel a települési szilárd hulladék elszállítása a Hgt. szerint az ingatlantulajdonosok által kötelezően igénybe veendő közszolgáltatás, a települési hulladékszállítási rendeletekben meghatározott díjat is kötelesek az ingatlantulajdonosok megfizetni. A kormányrendelet 8. §-ának (5) bekezdése alapján viszont „nem tagadhatja meg a közszolgáltatási díj megfizetését az, aki a települési hulladékkal kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állását igazolja”. A Hgt. 26. §-ának (1) bekezdése kimondja továbbá, hogy „a hulladékkezelési közszolgáltatás igénybevételéért az ingatlantulajdonost terhelő díjhátralék adók módjára behajtható köztartozás”. Rendezi a törvény a díjhátralék behajtásának módját is. Eszerint a díjhátralék keletkezését követő 30 napon belül a közszolgáltató felhívja az ingatlantulajdonos figyelmét a díjfizetési kötelezettségének elmulasztására és felszólítja annak teljesítésére. A felszólítás eredménytelensége esetén a díjhátralék keletkezését követő 90. napot követően a közszolgáltató - a felszólítás megtörténtének igazolása mellett - a díjhátralékot a települési önkormányzattól igényelheti. A szabályos igénylés alapján a jegyző haladéktalanul intézkedik a díjhátralék és a felmerült költségek behajtása érdekében, a behajtott díjhátralékot az önkormányzat nyolc napon belül átutalja a közszolgáltatónak (26. § (2)-(4) bek.). Ebből következően a díj megfizetésének elmulasztása nem minősíthető a rendeletben szabálysértéssé, hiszen a Hgt., mint magasabb szintű jogszabály rendezi a díjhátralék behajtásának módját.
A helyi rendelet idézett 4. § (1) bekezdése – az előzőeken kívül – nem értelmezhető egyértelműen, mivel a szerződés létrejöttének feltételeként először a szolgáltató rendelkezésre állását, majd utána a szolgáltatóval kötött egyedi szerződést jelöli meg.
A felek közötti jogviszony jogszabályok által meghatározottak szerint akként jön létre, hogy a Közszolgáltató a teljesítést felajánlja – értesít a lényeges feltételekről – a tulajdonos pedig a szolgáltatást igénybe veszi.
A Hgt. szerint a közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének – jogszabályban nem rendezett – feltételeit a helyi rendeletek rendezik (23. § (d)).
Általában elmondható, hogy a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos hulladékkezelési helyi rendeletek a közszolgáltatás kötelező igénybevétele esetén klasszikus, mindkét fél által egyidejűleg aláírt szerződés megkötését nem írják elő, mivel a formális szerződéskötés a közszolgáltatás kötelező jellege miatt felesleges és költséges eljárás lenne.
A felek közötti jogviszony tehát már a Közszolgáltató – a szolgáltatás ellátására vonatkozó - rendelkezésre állásával létrejött.
A jelenleg hatályos, hivatkozott hulladékgazdálkodási jogszabályok szerint a kötelező közszolgáltatás igénybevételének és az érte járó díj megfizetésének nem feltétele az ingatlantulajdonos és a közszolgáltató által megkötött egyedi szerződés, de az nem is tiltott, ezért az egyedi szerződéskötés előírása nem okoz alkotmányos joggal összefüggő visszásságot. Ennek ellenére az idézett szabályozással összefüggésben, annak ellentmondásos értelmezése miatt, szükségesnek tartom a Bács-Kiskun Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjének figyelmét felhívni egy esetleges vizsgálatra.
A helyi rendeletnek azon szabályozása azonban, amely szerint ha a szerződéskötési kötelezettségének az ingatlantulajdonos nem tesz eleget, vagyis a közszolgáltatás igénybevételét elmulasztja, úgy azt szabálysértéssé minősíti, visszásságot okoz az Alkotmányban deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelményével, valamint azzal az ugyancsak az Alkotmányban rögzített rendelkezéssel összefüggésben, mely szerint a helyi képviselő-testület rendelete nem lehet ellentétes magasabb szintű jogszabállyal.
Jánoshalma Város Önkormányzata 19/2004. (VI. 24.) számú helyi rendeletének 8 § (3) bekezdése csak 120 literes gyűjtőedényre alapítja a díj megfizetését, és ezzel nem biztosítja a kevesebb hulladék elszállítását igénylő lakosok számára az arányos díjfizetés lehetőségét. A jelenlegi díjtétel (439 Ft/edény/hó/heti egyszeri ürítéssel) ugyan méltányos, azonban esetleges díjemelésnél már kifejezetten érzékelhető lesz az aránytalan díjmegállapítás.
A Hgt. kimondja, hogy „a közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan, a közszolgáltatás jellegét, a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét, a közszolgáltatást működtető szolgáltató hatékony működéséhez szükséges folyamatos ráfordításaihoz és a működés fejleszthető fenntartásához szükséges költségeket” alapul véve kell megállapítani (25. §). A Kormányrendelet szerint a közszolgáltatási díj megállapítása az általános forgalmi adó nélkül számított egységnyi díjtételek meghatározásával történik. Az egységnyi díjtétel „a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás esetén a gyűjtőedényzet egyszeri ürítési díja, illetve az elszállításra átvett hulladék tömeg vagy térfogat szerint meghatározott díja” (6-7. §).
Az Alkotmánybíróság számos határozatában foglalkozott a hulladékszállítási díj megállapításával. Így az 52/1998. (XI. 27.) AB határozatban kimondta, hogy az "igazi arányosságot az olyan tartalmú rendelkezés valósíthatja meg, amely a díjtétel megállapítását az elszállított szemét mennyiségéhez igazítja".
A 12/2000. (III. 31.) AB határozat kifejtette, hogy "A jóhiszeműség és a tisztesség elvének való megfelelés Ptk-beli szabálya erősíti azt az önkormányzatokkal szembeni követelményt, hogy amikor a szemétszállítási díj meghatározása során a díj összegét nem a tényleges szemétkibocsátáshoz és az elszállított szemét mennyiségéhez, hanem más mutatóhoz (pl. lakásban élő személyek száma, lakóegységek és más helyiségek száma, kiürített tartóedények száma, űrmérete stb.) kötik, fokozottan törekedjenek a szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének megvalósítására" (ABH 1998. 492, 495.). 
További lépésként kimondta az Alkotmánybíróság, hogy a "közületi díjmegállapítás (szemétszállításra használt edénytérfogat + gyűjtési gyakoriság) már alkalmas a szemét ténylegesen elszállított és ártalmatlanításra kerülő munkamennyiség, mint szolgáltatás, és az ehhez kapcsolódó díj, mint ellenszolgáltatás arányosságának megállapítására. A közületi szemétszállítási és ártalmatlanítási szolgáltatás díjfizetési kötelezettségének meghatározása, vagyis a szerződött űrtartalmú szeméttároló edénynek a gyűjtési gyakoriságon alapuló szolgáltatási díja okkal vélelmezhetően a szolgáltatás és az ellenszolgáltatás tényleges egyenértékűségének érvényesüléséhez vezet. (...) Mivel a tárolóedények űrtartalma és a szemétszállítás gyakorisága a kibocsátott szemét tényleges mennyiségét tükröző normaszámítási mód, az erre alapított szolgáltatási díj megállapítás tehát a szolgáltatás és az ellenszolgáltatás arányosságát tükrözi" (48/2000. (XII. 18.) AB határozat).
Megállapítom, hogy Jánoshalma Város Önkormányzata 19/2004. (VI. 24.) számú helyi rendeletének 8. § (2) bekezdése visszásságot okoz az Alkotmányban deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelményével és azzal az ugyancsak az Alkotmányban rögzített rendelkezéssel összefüggésben, mely szerint a helyi képviselő-testület rendelete nem lehet ellentétes magasabb szintű jogszabállyal. Az adott esetben ez azt jelenti, hogy a rendelet azzal, hogy a 120 literes gyűjtőedény mellett a kevesebb hulladék elszállítását igénylő lakosok számára nem biztosítja az arányos díjfizetés lehetőségét, nem felel meg a magasabb szintű jogszabályokban, így a Hgt.-ben és a kormányrendeletben foglalt, szolgáltatás-ellenszolgáltatás arányossága elve követelményének.
Jánoshalma Város Önkormányzata vizsgált rendeletének 1. sz. melléklete szerint a „háztartási szilárd hulladékgyűjtésének és szállításának díja bruttó 8.368 Ft/edény/év/heti egyszeri ürítés, ebből a költségből az önkormányzat 37,14. %-ot átvállal a lakosságtól, így a lakosság által fizetendő szemétszállítási díj összege: havonta: 439 Ft/edény/hó/heti egyszeri ürítéssel”. 
A Kormányrendelet 7 §. (1) bekezdése szerint „a közszolgáltatási díj megállapítása az általános forgalmi adó nélkül számított egységnyi díjtételek meghatározásával történik.”
Megállapítom, hogy a vizsgált helyi rendeletben meghatározott bruttó díjtétel – mely így tartalmazza az általános forgalmi adót is – megállapítása visszásságot okoz a jogbiztonság követelményével összefüggésben, mivel a Kormányrendelet kötelező előírása ellenére a díjtétel az ÁFA összegét is tartalmazza.
További probléma, hogy a rendelet nem rendelkezik a díjfizetés rendjéről. A Hgt. 23. § f) pontja ugyanis kimondja, hogy „a települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg az elvégzett szolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét”.
A Kormányrendelet szerint „a települési hulladék kezelésére irányuló közszolgáltatás díjmegállapításának ki kell terjednie a közszolgáltatás teljesítésének gyakoriságára és módjára, a teljesítés helyének, a díjfizetési feltételeknek és módoknak a megállapítására” (2. § (3). bekezdés), továbbá a „közszolgáltatási díjat a közszolgáltatás igénybe vevője – a teljesített közszolgáltatás alapján, számla ellenében – meghatározott időszakonként utólag köteles megfizetni” (8. § (4) bekezdés).
Mindezek alapján megállapítom, hogy Jánoshalma Város Önkormányzata vizsgált helyi önkormányzati rendelete azzal is visszásságot okoz a jogbiztonság követelményével összefüggésben, hogy - a Hgt., valamint a Kormányrendelet kötelező előírása ellenére – nem rendelkezik a közszolgáltatási díj megfizetésének a rendjéről.

Ajánlás
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a Bács-Kiskun Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy a megállapított alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok orvoslása érdekében törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja meg, hogy Jánoshalma Város Önkormányzat Képviselő-testületének, a települési szilárd és folyékony hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatásról szóló 19/2004. (VI. 24.) Ör. sz. rendeletének a jelentésemben jelzett szabályai, illetve azok esetleges hiánya teljes mértékben megfelelnek-e a Hgt. és a végrehajtására kiadott Kormányrendelet szabályainak, és amennyiben vizsgálata eredményeként szükségesnek tartja, úgy kezdeményezze a rendelet módosítását.
Kérem a Hivatalvezetőt, hogy az álláspontjáról 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjen.

Budapest, 2005. december 13.

Takács Albert sk.