Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 1569/2005. számú ügyben
(kapcsolódó ügy: OBH 3681/2005.)

Ügyintéző: Andrásné dr. Bognár Ildikó
Az eljárás megindulása
Két budapesti lakos fordult hivatalomhoz (külön-külön) beadvánnyal, melyben sérelmezték, hogy Verőce községben lévő zártkerti ingatlanuk után, üdülő besorolási övezetnek megfelelően, el nem végzett szolgáltatásért kell aránytalanul megállapított hulladékszállítási díjat fizetni. Az egyik panaszos előadása szerint a közszolgáltató tevékenységét nem veszi igénybe, mert a zöldhulladékot komposztálja, az egyéb hulladékot pedig égeti. Mindkét panaszos ingatlana legalább 800 méterre helyezkedik el hulladékgyűjtő konténertől.
Sérelmezték továbbá, hogy a külterületi ingatlanok tulajdonosai „értesítési nehézségekre” hivatkozással nem kaptak az önkormányzattól tájékoztatást a hulladékszállítással kapcsolatos rendeleti változásokról, de a szolgáltatótól sem a közszolgáltatás felajánlásáról és teljesítésének feltételeiről.
Az egyik panaszos indokolatlanul hosszúnak tartja az üdülőingatlan tulajdonosok díjfizetési kötelezettségre megállapított intervallumot (április 15-től október 15-ig). Sérelmezte továbbá, hogy díjtartozásáról az önkormányzattól fizetési felhívást kapott annak ellenére, hogy ezt megelőzően a szolgáltatótól fizetési felszólítást nem kapott, továbbá sérelmezi, hogy a szolgáltatótól egyéb megkereséseire sem kap választ.
A panaszok alapján jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye megsértésének gyanúja miatt rendeltem el vizsgálatot, melynek során megkerestem az önkormányzat jegyzőjét, akitől a vonatkozó helyi rendelet megküldését, valamint tájékoztatást kértem az ügyben kialakult álláspontjáról. Megkerestem továbbá a közszolgáltatást végző OTTO Magyarország Környezetvédelmi Szolgáltató Kft. üzemigazgatóját, akitől a beadványok megválaszolásának hiányával kapcsolatosan kértem tájékoztatást.

A megállapított tényállás
A jegyző megküldte Verőce Község köztisztaságával és a települési szilárd hulladékkal összefüggő szervezett hulladékgazdálkodási közszolgáltatás kötelező igénybevételéről és a környezet védelméről szóló 4/2004. (I. 13.) rendeletét a 24/2004. (XII. 17.) számú módosításával egységes szerkezetben. Egyidejűleg válaszát az alábbiakban adta meg:
Verőce Község Képviselő-testülete a helyi adókról szóló 16/2003. (XII. 16.) rendelete, valamint a módosított 22/2004. (XII. 17.) rendelet 4. § c) pontja csökkentette az építményadót és szemétszállítási díjat határozott meg. A képviselő-testület üléseiről készülő jegyzőkönyv, valamint a helyi rendeletek megtekinthetőek a polgármesteri hivatalban nyitvatartási időben, illetve a könyvtárban, amely a szombati napokon is nyitva áll. Tájékoztatást kaphatnak továbbá a lakosok a „Verőcei tükör” havonta megjelenő községi lapban, melyet a helyi üzletekben megvásárolhatnak, illetve szükség esetén postai úton is továbbítják megrendelésükre. A telefonon érdeklődők is kapnak tájékoztatást, és visszahívást is kérhetnek.
A szemétszállítási díjról 2004. október 15-e után kapták meg a számlát a szolgáltatótól az érintettek. A panaszos a számlát nem egyenlítette ki. Ezután kapott egy felszólító levelet (melyre többen be is fizették a tartozásukat), de a panaszos továbbra sem egyenlítette ki a hátralékát. A szolgáltató ezért a törvényben előírtak szerint átadta a hátralékosok listáját a köztartozás behajtása végett az adócsoportnak. Az adócsoport fizetési felhívást küldött ki az érintetteknek.
A szolgáltató tájékoztatott, hogy Verőce „üdülő” ingatlan tulajdonosainak a 2004. évi üdülési szezonra 2004. október 1-jén küldtek számlát, az önkormányzattól kapott lista alapján. A számlához csatoltak egy tájékoztatót a háztartásban keletkező hulladékkal kapcsolatos teendőkről, illetve jogszabályokról. A panaszos 2004. novemberében küldött reklamáló levelét 2004 decemberében megválaszolták, melyben egyben felkérték (ezt egyben felszólításnak is tekintették), hogy a számlához tartozó csekket fizesse be. Miután hátralékát ezek után sem fizette meg, ezt jelezték az önkormányzat felé, amely intézkedett annak a behajtásáról.

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
44/A. § (2) A helyi képviselőtestület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.

Az ügy jogszabályi háttere
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
201. § (1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért - ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik - ellenszolgáltatás jár. (2) Ha a szolgáltatás és ellenszolgáltatás között anélkül, hogy az egyik felet az ajándékozás szándéka vezetné, a szerződés megkötésének időpontjában feltűnően nagy az értékkülönbség, a sérelmet szenvedő fél a szerződést megtámadhatja.

1987. évi XI. törvény a jogalkotásról
14. § (3) Az önkormányzat rendeletét az önkormányzat hivatalos lapjában, illetőleg a helyben szokásos módon kell kihirdetni, amit az önkormányzat szervezeti és működési szabályzata állapít meg.

2000. évi XLIII. törvény a hulladékgazdálkodásról (továbbiakban: Hgt.)
20. § (1) Az ingatlan tulajdonosa, birtokosa vagy használója (a továbbiakban együtt: ingatlantulajdonos) köteles az ingatlanán keletkező, az ideiglenes tárolásra szolgáló (közműpótló) létesítmények, berendezések ürítéséből származó, illetve közüzemi csatornahálózatba vagy más módon befogadóba vagy szennyvíztisztítóba nem vezetett települési folyékony hulladékot, valamint a települési szilárd hulladékot a külön jogszabályban előírtak szerint gyűjteni, továbbá az annak begyűjtésére feljogosított hulladékkezelőnek átadni.
21. § (1) A települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást (a továbbiakban: közszolgáltatás) szervez, és tart fenn.
23. § A települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg: a) a helyi közszolgáltatás tartalmát, a közszolgáltatással ellátott terület határait; b) közszolgáltató megnevezését, illetőleg annak a működési területnek a határait, amelyen belül a közszolgáltató a közszolgáltatást rendszeresen köteles ellátni; c) a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a közszolgáltató és az ingatlantulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit - beleértve az egyes ingatlanfajtákra vonatkozó speciális szabályokat -, a szolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit; d) a közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének - jogszabályban nem rendezett - módját és feltételeit; e) a közszolgáltatással összefüggő - jogszabályban nem rendezett - települési önkormányzati feladat- és hatáskört; f) az elvégzett szolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét.
25. § (1) A közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan, a) a közszolgáltatás jellegét, b) a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét, c) a közszolgáltatást működtető szolgáltató hatékony működéséhez szükséges folyamatos ráfordításaihoz és a működés fejleszthető fenntartásához szükséges költségeket - beleértve a szolgáltatás megkezdését megelőzően felmerülő, a szolgáltatás ellátásához szükséges beruházások költségeit -, külön-külön meghatározva a szállítás és begyűjtés, illetve az ártalmatlanítás költségeit; utóbbi esetben a díjat, a kezelő létesítmény bezárását és lerakó esetén a bezárást követő utógondozás és harminc évig történő monitorozás költségeit külön jogszabályban meghatározott módon figyelembe véve kell meghatározni.
26. § (1) A hulladékkezelési közszolgáltatás igénybevételéért az ingatlantulajdonost terhelő díjhátralék adók módjára behajtható köztartozás. (2) A díjhátralék keletkezését követő 30 napon belül a közszolgáltató felhívja az ingatlantulajdonos figyelmét a díjfizetési kötelezettségének elmulasztására és felszólítja annak teljesítésére. (3) A felszólítás eredménytelensége esetén a díjhátralék keletkezését követő 90. napot követően a közszolgáltató - a felszólítás megtörténtének igazolása mellett - a díjhátralékot a települési önkormányzattól igényelheti.
27. § (1) A települési hulladékkezelési közszolgáltatást ellátó közszolgáltató feladata a környezetvédelmi előírások megtartása mellett - az önkormányzati rendeletben előírt módon - a települési hulladék ingatlantulajdonosoktól történő begyűjtése, elszállítása a települési hulladékkezelő telepre, illetőleg a települési hulladék kezelése, kezelő létesítmény üzemeltetése, a szolgáltatás folyamatosságának biztosítása.

242/2000. (XII. 23.) Korm. rendelet a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól
2. § (3) A települési hulladék kezelésére irányuló közszolgáltatás díjmegállapításának ki kell terjednie a közszolgáltatás teljesítésének gyakoriságára és módjára, a teljesítés helyének, a díjfizetési feltételeknek és módoknak a megállapítására.
3. § (1) A települési hulladék kezelésének díját az önkormányzat a következő díjfizetési időszakra állapítja meg. A díjfizetési időszakot - amely legalább egy év - és annak kezdetét az önkormányzat rendeletében határozza meg.
5. § A települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetnie annak, aki a jogszabályok rendelkezései szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett.
6. § (1) A közszolgáltatás díját úgy kell meghatározni, hogy a) a tartós működéshez szükséges nyereség fedezetének, illetve az indokolt költségek és ráfordítások megtérülésének biztosítására alkalmas legyen és b) ösztönözzön a közszolgáltatás biztonságos és legkisebb költségű ellátására, a közszolgáltató kapacitásának hatékony kihasználására, valamint a hulladékkeletkezés csökkentésére és a hatékony hulladékgazdálkodásra. (2) Indokolt költségnek és ráfordításnak minősül különösen a hulladékbegyűjtés, -szállítás és -ártalmatlanítás gyakorlásához szükséges, a hulladékártalmatlanító létesítmények, illetve a leeresztő helynek a közszolgáltatással kapcsolatos üzemeltetési és karbantartási költségei és ráfordításai, a környezetvédelmi kiadások és ráfordítások, valamint a közszolgáltatás körében működtetett létesítmények utógondozásának és monitorozásának a díjfizetési időszakra vetített költsége.
7. § (1) A közszolgáltatási díj megállapítása az  általános forgalmi adó nélkül számított egységnyi díjtételek meghatározásával történik. Az egységnyi díjtételt a 6. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott indokolt költségek, ráfordítások és a 6. § (3) bekezdése szerinti nyereség összege és a várható szolgáltatási mennyiség hányadosaként kell megállapítani. Települési szilárd hulladék esetében a várható szolgáltatási mennyiség a településen szolgáltatást igénybe vevők számának és a fajlagos hulladékmennyiségnek a szorzata. A fajlagos hulladékmennyiség meghatározása a díjkalkuláció része, amelyet az előző évi tényleges szolgáltatási mennyiség alapján kell számítani. (2) a) Az egységnyi díjtétel a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás esetén a gyűjtőedényzet egyszeri ürítési díja, illetve az elszállításra átvett hulladék tömeg vagy térfogat szerint meghatározott díja; (6) a.) A fizetendő közszolgáltatási díj a települési szilárd hulladék esetében az egységnyi díjtétel és az ürítések  mennyiségének, illetve gyakoriságának a szorzata. 
8. § (5) Nem tagadhatja meg a közszolgáltatási díj megfizetését az, aki a települési hulladékkal kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állását igazolja.
9. § (1) Az önkormányzat rendeletében meghatározza a közszolgáltatási díjat és a díjalkalmazás feltételeit.

Verőce Község Önkormányzatának köztisztaságával és a települési szilárd hulladékkal összefüggő szervezett hulladékgazdálkodási közszolgáltatás kötelező igénybevételéről és a környezet védelméről szóló 4/2004. (I. 13.) sz. rendelete 

A vizsgálat megállapításai
A Hgt. alapján az ingatlantulajdonosok kötelesek az ingatlanukon keletkező települési szilárd hulladékot gyűjteni és az arra feljogosított hulladékkezelőnek átadni. Ennek a törvényi rendelkezésnek egészségügyi és környezetvédelmi okai vannak, hiszen minden ingatlanon keletkezik olyan hulladék, amelyet nem lehet komposztálás, elégetés útján megsemmisíteni. A települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól szóló 242/2000. (XII. 23.) Korm. rendelet (továbbiakban: kormányrendelet) pedig kimondja, hogy „nem tagadhatja meg a közszolgáltatási díj megfizetését az, aki a települési hulladékkal kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állását igazolja” (8 §. (5) bek.)
A Hgt. szerint a közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének – jogszabályban nem rendezett – feltételeit a helyi rendeletek rendezik (23. § (d)).
Általában elmondható, hogy a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos hulladékkezelési helyi rendeletek a közszolgáltatás kötelező igénybevétele esetén klasszikus, mindkét fél által egyidejűleg aláírt szerződés megkötését nem írják elő.
A felek közötti jogviszony jogszabályok által meghatározottak szerint akként jön létre, hogy a Közszolgáltató a teljesítést felajánlja – értesít a lényeges feltételekről – a tulajdonos pedig a szolgáltatást igénybe veszi. A formális szerződéskötés a közszolgáltatás kötelező jellege miatt felesleges és költséges eljárás lenne. 
A felek közötti jogviszony tehát már a Közszolgáltató – a szolgáltatás ellátására vonatkozó - rendelkezésre állásával létrejött.
A jelenleg hatályos, hivatkozott hulladékgazdálkodási jogszabályok szerint a kötelező közszolgáltatás igénybevételének és az érte járó díj megfizetésének a panaszosok által előadott kifogás – komposztálás, égetés, a hulladékgyűjtő edényzet ingatlantól való távolsága miatt az állandó lakcím szerinti gyűjtőedényzetbe szállítás – nem feltétele.
A panaszosok által előadottakkal összefüggésben alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem állapítottam meg, mivel nem ad lehetőséget a kötelező közszolgáltatás igénybevétele, és az érte járó díj megfizetésének mellőzésére a háztartási hulladék eltüzelése, illetve a komposztálás, stb.
Megállapítom, hogy a tulajdonosok kötelesek a szemétszállítási közszolgáltatást igénybe venni és ezért a díjat megfizetni. E tekintetben tehát alkotmányos joggal összefüggő visszásság nem állapítható meg.
Megállapítom továbbá, hogy az, hogy a szolgáltató és az ingatlan tulajdonosa között klasszikus, mindkét fél által egyidejűleg aláírt szerződés nem jött létre, alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem okozott. 
A panaszosok sérelmesnek tartják, hogy a képviselő-testület 10 m2 alapterületre elengedte az építményadót, viszont bevezette a szemétszállítási díjat. A Hgt. kötelezővé teszi az ingatlantulajdonosok számára a települési szilárd hulladék gyűjtését és a közszolgáltatás igénybevételét (20. § (1) bekezdése). A Hgt. felhatalmazza az önkormányzatokat, hogy helyi rendeleteikben szabályozzák a települési szilárd hulladék elszállításával kapcsolatos közszolgáltatás igénybevételének módját. Az önkormányzatok a felhatalmazás alapján maguk határozzák meg az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetés módját, a díj mértékét. Ez történhet – mint azt számos önkormányzat alkalmazza – külön díjtétel megfizetésével, ebben az esetben a számlát a közszolgáltató közvetlenül az ingatlantulajdonosok számára állítja ki, az önkormányzattal kötött szerződés alapján. Ettől eltérően több önkormányzat követi azt a gyakorlatot is, hogy a hulladékszállítás díját valamelyik típusú helyi adóban (pl. kommunális adó) rendeli megfizetni, ekkor az adó összege magában foglalja a hulladékszállítási díj megfizetését is. 
Tekintettel arra, hogy a hulladékszállítási közszolgáltatás megfizetésének módjáról az önkormányzatok maguk dönthetnek, nem okoz alkotmányos joggal összefüggő visszásságot az, hogy a verőcei önkormányzat a kommunális adó megfizetése mellett külön helyi rendelet alapján, külön összegben fizetteti meg a hulladékszállítás díját.
Verőce Község Önkormányzata vonatkozó rendeletének melléklete kizárólag 240 literes (valamint 4 m3 és 1.1 m3) gyűjtőedényre alapítja a díj megfizetését, és ezzel nem biztosítja a kevesebb (pl. 110 literes), esetleges jóval kevesebb (pl. 50 literes) hulladék elszállítását igénylő lakosok számára az arányos díjfizetés lehetőségét. 
A Hgt. kimondja, hogy „a közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan, a közszolgáltatás jellegét, a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét, a közszolgáltatást működtető szolgáltató hatékony működéséhez szükséges folyamatos ráfordításaihoz és a működés fejleszthető fenntartásához szükséges költségeket” alapul véve kell megállapítani (25. §). 
A kormányrendelet szerint a közszolgáltatási díj megállapítása az általános forgalmi adó nélkül számított egységnyi díjtételek meghatározásával történik. Az egységnyi díjtétel „a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatás esetén a gyűjtőedényzet egyszeri ürítési díja, illetve az elszállításra átvett hulladék tömeg vagy térfogat szerint meghatározott díja” (6-7. §).
Az Alkotmánybíróság számos határozatában foglalkozott a hulladékszállítási díj megállapításával. Így az 52/1998. (XI. 27.) AB határozatban kimondta, hogy az "igazi arányosságot az olyan tartalmú rendelkezés valósíthatja meg, amely a díjtétel megállapítását az elszállított szemét mennyiségéhez igazítja". 
A 12/2000. (III. 31.) AB határozat kifejtette, hogy "A jóhiszeműség és a tisztesség elvének való megfelelés Ptk.-beli szabálya erősíti azt az önkormányzatokkal szembeni követelményt, hogy amikor a szemétszállítási díj meghatározása során a díj összegét nem a tényleges szemétkibocsátáshoz és az elszállított szemét mennyiségéhez, hanem más mutatóhoz (pl. lakásban élő személyek száma, lakóegységek és más helyiségek száma, kiürített tartóedények száma, űrmérete stb.) kötik, fokozottan törekedjenek a szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének megvalósítására" (ABH 1998. 492, 495.). 
További lépésként kimondta az Alkotmánybíróság, hogy a "közületi díjmegállapítás (szemétszállításra használt edénytérfogat + gyűjtési gyakoriság) már alkalmas a szemét ténylegesen elszállított és ártalmatlanításra kerülő munkamennyiség, mint szolgáltatás, és az ehhez kapcsolódó díj, mint ellenszolgáltatás arányosságának megállapítására. A közületi szemétszállítási és ártalmatlanítási szolgáltatás díjfizetési kötelezettségének meghatározása, vagyis a szerződött űrtartalmú szeméttároló edénynek a gyűjtési gyakoriságon alapuló szolgáltatási díja okkal vélelmezhetően a szolgáltatás és az ellenszolgáltatás tényleges egyenértékűségének érvényesüléséhez vezet. (...) Mivel a tárolóedények űrtartalma és a szemétszállítás gyakorisága a kibocsátott szemét tényleges mennyiségét tükröző normaszámítási mód, az erre alapított szolgáltatási díj megállapítás tehát a szolgáltatás és az ellenszolgáltatás arányosságát tükrözi" (48/2000. (XII. 18.) AB határozat).
Megállapítom, hogy Verőce község Önkormányzata vizsgált rendeletének díjfizetés mértékét tartalmazó melléklete visszásságot okoz az Alkotmányban deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelményével és azzal az ugyancsak az Alkotmányban rögzített rendelkezéssel összefüggésben, mely szerint a helyi képviselő-testület rendelete nem lehet ellentétes magasabb szintű jogszabállyal. Az adott esetben ez azt jelenti, hogy a rendelet azzal, hogy a 240 literes gyűjtőedény mellett a kevesebb hulladék elszállítását igénylő lakosok számára nem biztosítja az arányos díjfizetés lehetőségét, nem felel meg a magasabb szintű jogszabályokban, így a Hgt.-ben és a kormányrendeletben foglalt, szolgáltatás-ellenszolgáltatás arányosság elve követelményének.
A panaszosok sérelmezték, hogy Verőce községben üdülő besorolási övezetnek megfelelő hulladékszállítási díjfizetési kötelezettség került megállapításra külterületi ingatlanuk után.
A Hgt. 25. § (2) bekezdése szabályozza, hogy az üdülőingatlan tulajdonosok esetében a közszolgáltatás díját, az (1) bekezdésben foglaltak figyelembevételével, tekintettel a település jellegére, az állandó lakóingatlan tulajdonosára meghatározott díjjal arányosan kell megállapítani.
A jogalkotó kizárólag állandó- és üdülőingatlan vonatkozásában szabályozta le a hulladékszállítást. A törvény mindössze azt teszi kötelezővé, hogy az üdülőingatlanok esetében a díjmeghatározás az állandó lakosokat érintő díjmegállapítással arányban legyen.
Fentiekre tekintettel nem okoz alkotmányos joggal összefüggő visszásságot az, hogy a külterületi ingatlanok tekintetében az üdülőingatlanokra vonatkozó szabályozást alkalmazza az önkormányzat. 
Verőce Község vizsgált önkormányzati rendelete mellékletének üdülőingatlanokra vonatkozó díjmegállapítása, mely szerint 4 m3-es, valamint 1.1 m3-es gyűjtőedényzet áll az üdülőingatlan tulajdonosok rendelkezésére, és ez alapján nyaralónként kizárólag a 240 literes gyűjtőedényzet után megállapított díj megfizetésére van lehetőség (idényjelleggel 27 hétre meghatározva ugyan), az üdülőingatlan tulajdonosok részére sem biztosítja az arányos díjfizetés lehetőségét.
Álláspontom szerint az üdülőingatlan tulajdonosoknál figyelembe veendő tény az arányos díjfizetés megállapításakor az ingatlan és a hulladékgyűjtő edényzet közötti távolság is.
Megállapítom, hogy az üdülőingatlanok tekintetében Verőce község Önkormányzata vizsgált rendeletének díjfizetés mértékét tartalmazó melléklete visszásságot okoz az Alkotmányban deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelményével és azzal az ugyancsak az Alkotmányban rögzített rendelkezéssel összefüggésben, mely szerint a helyi képviselő-testület rendelete nem lehet ellentétes magasabb szintű jogszabállyal. Az adott esetben ez azt jelenti, hogy a rendelet azzal, hogy a 240 literes gyűjtőedénynek megfelelő díjmegállapítás mellett (ingatlanokra lebontva, és az ingatlan és edényzet közötti távolságot figyelmen kívül hagyva) nem biztosítja az arányos díjfizetés lehetőségét, nem felel meg a magasabb szintű jogszabályokban, így a Hgt.-ben és a kormányrendeletben foglalt, szolgáltatás-ellenszolgáltatás arányosság elve követelményének.
Az egyik panaszos indokolatlanul hosszúnak tarja az üdülőtulajdonosok díjfizetési kötelezettségére megállapított időszakot (április 15-től október 15-ig).
Az önkormányzatoknál kialakult és elfogadott gyakorlat ezt az időintervallumot határozza meg díjfizetési kötelezettség megállapításakor, mely álláspontom szerint eleget tesz a törvényben az üdülőingatlanokra előírt arányos díjfizetési kötelezettség megállapításának.
Nem okoz alkotmányos joggal összefüggő visszásságot, ha az önkormányzati rendelet az üdülőingatlan tulajdonosaira előírt arányos díjfizetési kötelezettség megállapításának akként tesz eleget, hogy féléves (szezonális) időtartamra határoz meg díjfizetési kötelezettséget.
Az önkormányzat a hulladékszállításra vonatkozó rendelet létrejöttéről és annak tartalmáról a lakosságot folyamatosan tájékoztatta és tájékoztatja. 
A képviselő-testület üléseiről készülő jegyzőkönyv és a helyi rendeletek megtekinthetőek a polgármesteri hivatalban nyitvatartási időben, illetve a könyvtárban, amely a szombati napokon is nyitva áll. Tájékoztatást kaphatnak továbbá a lakosok a „Verőcei tükör” havonta megjelenő községi lapban, melyet a helyi üzletekben megvásárolhatnak, illetve szükség esetén postai úton is továbbítják megrendelésükre. A telefonon érdeklődők is kapnak tájékoztatást, és visszahívást is kérhetnek. A jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény 14. § (3) bekezdése alapján az önkormányzat rendeletét az önkormányzat hivatalos lapjában, illetőleg a helyben szokásos módon kell kihirdetni. 
Megállapítom, hogy Verőce Község Önkormányzatának a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatást érintő rendelete a jogszabályban foglaltaknak megfelelően lettek kihirdetve, ezért nem okozott alkotmányos joggal összefüggő visszásságot.
A közszolgáltatást végző OTTO Magyarország Környezetvédelmi Szolgáltató Kft. tájékoztatott, hogy Verőce üdülőingatlan tulajdonosainak a 2004. évi üdülési szezonra 2004. október 1-jén küldtek számlát az önkormányzattól kapott lista alapján a panaszos részére is. A számlához csatolták a mellékelt tájékoztatót a közszolgáltatással kapcsolatos tudnivalókról. A panaszos 2004. novemberében küldött reklamáló levelére 2004. decemberében a választ a szolgáltató megküldte (mellékelten becsatolásra került), melyben egyben felkérte (és egyben ezt felszólításnak is tekintette), hogy a számlához tartozó csekket fizesse be. Válaszlevelében a szolgáltató egyben elismerte, hogy a szolgáltatás nyújtása közben valóban fordult elő adminisztratív hiba, elsősorban a tájékoztatás terén, de a jelzett levelével együtt ezt pótolta. A panaszos előadta, hogy az önkormányzat által kiküldött fizetési felhívást követően is fordult a szolgáltatóhoz, de választ ebben az esetben sem kapott. Mivel a panaszos csak a közszolgáltatónak címzett első (2004. novemberi) levelét és annak feladóvevényét csatolta be a panaszához, a második esetet csak említi, így megállapítom, hogy a szolgáltató eljárása során – tekintettel arra, hogy panaszos beadványa megválaszolásra került, melyben egyben fel is kérte a szolgáltató az elmaradt díjbefizetés teljesítésére, valamint a hiányos tájékoztatást is pótolta – nem okozott alkotmányos joggal összefüggő visszásságot.

Ajánlás
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy a megállapított alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság orvoslása érdekében törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja meg, hogy Verőce Község köztisztaságával és a települési szilárd hulladékkal összefüggő szervezett hulladékgazdálkodási közszolgáltatás kötelező igénybevételéről és a környezet védelméről szóló 4/2004. (I. 13.) számú rendeletének az állandó és üdülőingatlanokra egyaránt megállapított szemétszállítási díjak teljes mértékben megfelelnek-e a Hgt. és a végrehajtására kiadott kormányrendelet szabályainak, és amennyiben vizsgálata eredményeként szükségesnek tartja, úgy kezdeményezze a rendelet módosítását.
Kérem a hivatalvezetőt, hogy az ajánlásommal kapcsolatos álláspontjáról és a megtett intézkedésről 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjen.

Budapest, 2005. november 24.
Takács Albert sk.