Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 1526/2005. sz. ügyben

Előadó: dr. Harsányi Ágnes
Az eljárás megindítása
A panaszos kismama sérelmezte beadványában, hogy a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem polgári, levelező szakos hallgatójaként nem részesülhet tandíjmentességben. A panaszos ezt különösen azért kifogásolta, mivel a tanulmányi osztály tájékoztatása szerint mindegyik felsőoktatási intézményben megilleti a kismamákat a tandíjmentesség, kivéve a katonai felsőoktatásban résztvevőket.
A panaszos nehezményezte, hogy a szabályozás következtében nem élhet a kismamákat a felsőoktatásban megillető tandíjmentességhez való joggal és ez hátrányos megkülönböztetést eredményez a katonai felsőoktatásban résztvevő kismamák számára.

A megállapított tényállás
A beadvány tartalma, valamint a honvédelmi miniszter tájékoztatása alapján az alábbiakat állapítottam meg.
Érdeklődésére a panaszost a felsőoktatási intézmény tanulmányi osztálya arról tájékoztatta, hogy a kismama a terhesség harmadik hónapjától a következő félévet már tandíjmentesen kezdheti meg. Később a panaszost a tanulmányi osztály arról értesítette, hogy a katonai felsőoktatásban nem jár a kismamák részére tandíjmentesség.
A honvédelmi miniszter tájékoztatásában kifejtette, hogy a tandíj, illetve költségtérítés meghatározását tekintve a felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény 31. §-nak, valamint a katonai és rendvédelmi felsőoktatási intézmények vezetőinek, oktatóinak és hallgatóinak jogállásáról szóló 1996. évi XLV. törvény 35. §-nak rendelkezései nem állnak összhangban egymással.
A honvédelmi miniszter jelezte egyúttal, hogy a katonai és rendvédelmi felsőoktatási intézmények vezetőinek, oktatóinak és hallgatóinak jogállásáról szóló 1996. évi XLV. törvény 37.§ (2) bekezdése a polgári hallgató részére az állami felsőoktatási intézményekre vonatkozó szabályok szerint biztosít ösztöndíjra, valamint egyéb támogatásokra való jogosultságot, azonban az egyetemi és főiskolai hallgatók által fizetendő díjakról és térítésekről, valamint a részükre nyújtható egyes támogatásokról szóló 51/2002. (III. 26) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésének b.) pontja szerint a kormányrendelet hatálya nem terjed ki a katonai felsőoktatási intézmények hallgatóira.
A honvédelmi miniszter tájékoztatása szerint az egyetemi és főiskolai hallgatók által fizetendő díjakról és térítésekről, valamint a részükre nyújtható egyes támogatásokról szóló 51/2002. (III. 26) Korm. rendelet hatálya a katonai és rendészeti felsőoktatás polgári szakos hallgatóira való kiterjesztésének kezdeményezésével intézkedik a polgári hallgatók helyzetének rendezése érdekében.

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
16. § A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit.
70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül. (2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti. (3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti.
70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot. (2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.

Az alkalmazott jogszabályok
A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény (Ftv.)
10. § (1) A felsőoktatás állami támogatását a Kormány előterjesztése alapján az Országgyűlés az éves központi költségvetés az Oktatási Minisztérium, illetve a katonai felsőoktatás vonatkozásában a Honvédelmi Minisztérium, a rendvédelmi felsőoktatás vonatkozásában a Belügyminisztérium fejezetében határozza meg.
31. § (1) Az államilag finanszírozott felsőfokú képzésben részt vevő hallgatók e törvény rendelkezései szerint tandíjat és egyéb díjakat, az államilag nem finanszírozott képzésben részt vevő hallgatók pedig költségtérítést és egyéb díjakat fizetnek. (2) A tandíjra, a költségtérítésre és az egyéb díjakra vonatkozó szabályokat a) állami felsőoktatási intézményben, valamint nem állami felsőoktatási intézményben államilag finanszírozott felsőfokú képzés esetén kormányrendelet keretei között az intézmény Szabályzata, b) nem állami felsőoktatási intézményben államilag nem finanszírozott képzésben a felsőoktatási intézmény Szabályzata állapítja meg.
115. § (1) A katonai felsőoktatási intézmény felett a honvédelmi miniszter, a rendvédelmi felsőoktatási intézmény felett a belügyminiszter közvetlen felügyeletet gyakorol. E jogkörének gyakorlása során előterjesztést tesz a) az oktatók, illetve az intézményi vezetők kinevezésének és jogállásának törvényi szabályozására; b) a hallgatók jogállásának, a számukra nyújtott támogatások és az általuk fizetett tandíjak törvényi szabályozására. (2) A honvédelmi, illetőleg a belügyminiszter külön szabályozza a) a felsőoktatási intézményben működő szervezeti egységek létesítésének és működésének rendjét; b) az évenként felvehető hallgatók számát és a felvétel különös feltételeit; c) a külföldi hallgatók felvételének, jogállásának és tanulmányainak részletes szabályait, a juttatások és a tandíjfizetés rendjét. (3) A honvédelmi, illetőleg a belügyminiszter az általa felügyelt felsőoktatással kapcsolatos állami feladatai körében a) benyújtja a Kormányhoz az FTT állásfoglalása alapján a katonai, illetve a rendvédelmi felsőoktatás éves költségvetési beszámolóját és támogatásának tervét; b) ellenőrzi az állam által rendelkezésre bocsátott eszközök felhasználásának hatékonyságát és jogszerűségét; c) a 10/C. §-ban, a 12/A. § (2) bekezdésében és a 74/A. §-ban foglalt jogköröket a honvédelmi miniszter, illetőleg a belügyminiszter gyakorolja.

A katonai és rendvédelmi felsőoktatási intézmények vezetőinek, oktatóinak és hallgatóinak jogállásáról szóló 1996. évi XLV. törvény
15. § (2) Az Ftv. 27. § (1) bekezdése szerinti hallgató e törvény alkalmazása során a) ösztöndíjas hallgató: ha a felvételt nyert nappali tagozatos személy a katonai felsőoktatási intézményben a Honvédséggel vagy a Határőrséggel kötött ösztöndíjszerződés alapján a Honvédség, illetve a Határőrség tényleges állományú tagjaként, vagy a Rendvédelmi Főiskolán valamely fegyveres szervvel kötött ösztöndíjszerződés alapján végzi a tanulmányait, b) kettős jogállású hallgató: ha az intézménybe felvett, a Hszt. vagy a Hjt. szerinti hivatásos állomány tagja államilag finanszírozott képzésben folytat tanulmányokat, c) polgári hallgató: ha nem tartozik az a) és b) pont hatálya alá.
35. § (1) A katonai felsőoktatási intézmény polgári hallgatója tandíj fizetésére kötelezett, az ösztöndíjas és a kettős jogállású hallgatót tandíjmentesség illeti meg. (2) A tandíj alaptandíjból és képzési költségtérítésből áll. A tandíjból befolyt összeget a katonai felsőoktatási intézmény jogosult felhasználni. (3) Az alaptandíj mértéke megegyezik az állami felsőoktatási intézményekben fizetendő alaptandíj mértékével.
37. § (2) A polgári hallgató az állami felsőoktatási intézményekre vonatkozó szabályok szerint jogosult a katonai felsőoktatási intézménytől ösztöndíjra és egyéb támogatásokra.

Az egyetemi és főiskolai hallgatók által fizetendő díjakról és térítésekről, valamint a részükre nyújtható egyes támogatásokról szóló 51/2002. (III. 26) Korm. rendelet
1. § (2) A rendelet hatálya nem terjed ki: b) a 10. § (6) bekezdésének alkalmazását kivéve a katonai és rendészeti felsőoktatási intézmények hallgatóira.
22. § (1) Az állami felsőoktatási intézményekben költségtérítéses képzésben részt vevő, az adott félév (oktatási időszak) első napján terhességi-gyermekágyi segélyben, gyermekgondozási segélyben, gyermeknevelési támogatásban vagy gyermekgondozási díjban részesülő hallgató, aki alapképzésben, kiegészítő alapképzésben, szakirányú továbbképzésben vagy akkreditált iskolai rendszerű felsőfokú szakképzésben vesz részt, költségtérítés fizetésére nem kötelezhető. (2) Az intézmény az (1) bekezdésben meghatározott hallgatók képzésének költségvetési támogatását az adott tanév első félévére október 20-áig, második félévére március 20-áig elkészített tételes jelentés alapján az Oktatási Minisztériumtól legkésőbb a jelentéstől számított két hónapon belül megkapja. A felsőoktatási intézmény az érintett hallgatók adatszolgáltatási kötelezettségeit Szabályzatában köteles rögzíteni.

Az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény (Abtv.)
27. § (2) Az Alkotmánybíróság határozata mindenkire nézve kötelező.

A vizsgálat megállapításai
Vizsgálatom során abból indultam ki, hogy az Alkotmánybíróság – 857/B/1994. AB határozata alapján – az Alkotmány 70/A. §-ban foglalt, a hátrányos megkülönböztetés tilalma rendelkezését 1992-ben már az egész jogrendszerre kiterjesztve értelmezte. Eszerint „a nem alapjogokat érintő, bármely más szempont szerinti megkülönböztetés is alkotmányellenes, ha az az emberi méltósághoz való jogot sérti. Ha a megkülönböztetés önkényes és indokolatlan, vagyis nincs ésszerű oka, akkor sérti az emberi méltósághoz való jogot, mert az ilyen esetekben bizonyosan nem kezelték az érintetteket egyenlő méltóságú személyként, s nem értékelték mindegyikük szempontjait hasonló figyelemmel és méltányossággal.”
Az Alkotmánybíróság 79/1995. (XII. 21.) AB határozatában rögzítette azt is, hogy a felsőoktatási intézmények hallgatói számára meghatározott tandíjfizetési kötelezettség nem sérti az Alkotmány 16. és 70/F. §-ait. Az Alkotmány 70/F. §-a a felsőfokú oktatást illetően állami kötelezettségként a képességei alapján mindenki számára hozzáférhető oktatás biztosítását és az oktatásban részesülők anyagi támogatását határozza meg. Az Alkotmány e rendelkezéséből nem származik az államnak alkotmányos kötelessége a felsőoktatási intézményekben az ingyenes oktatás biztosítására, így tehát nem áll fenn alapvető alanyi jogosultság a tandíjmentességre.
A tandíjmentesség érvényesítése nem jelent alanyi jogosultságot, azonban a hátrányos megkülönböztetés tilalma – a fent kifejtettekkel összefüggésben – ennek igénybevételére is kiterjed.
A vizsgálat során figyelembe vettem azt is, hogy a katonai felsőoktatás speciális jellege, képzési céljai indokolják, hogy a hallgatók jogállását az általánostól eltérő szabályok rendezzék. Ezzel összefüggésben a katonai felsőoktatás felett a honvédelmi miniszter rendelkezik felügyeleti jogkörrel és a működés anyagi feltételeit is a honvédelmi ágazat biztosítja.
A polgári szakos hallgatók jogállása a katonai felsőoktatás keretein belül is különös, mivel általános jogi helyzetük azonos a más felsőoktatási intézmény hallgatóinak helyzetével, azonban bizonyos esetekben szigorúbb szabályozás alatt állnak (pl. az előadásokról való igazolatlan távolmaradás fegyelmi felelősségre vonással jár).
A katonai és rendvédelmi felsőoktatási intézmények vezetőinek, oktatóinak és hallgatóinak jogállásáról szóló 1996. évi XLV. törvény megteremtette annak a lehetőségét, hogy polgári hallgatók is részt vegyenek a katonai felsőoktatásban, amely a katonai intézmények nyitottabbá válását teszi lehetővé. A katonai felsőoktatás nyílt és zárt szakokat különböztet meg egymástól, azonban főszabályként a felsőoktatás rendszerét a korábban hagyományos zárt szakokhoz igazította.
A katonai és rendvédelmi felsőoktatási intézmények vezetőinek, oktatóinak és hallgatóinak jogállásáról szóló 1996. évi XLV. törvény 35.§-a a katonai felsőoktatásban az egyes hallgatói csoportok szerint ír elő tandíjfizetési kötelezettséget, illetve tandíjmentességet. A katonai felsőoktatásra vonatkozó szabályok a csoporton belül alkalmazható tandíjmentességre nem határoznak meg további rendelkezéseket.
A felsőoktatás általános területein az egyetemi és főiskolai hallgatók által fizetendő díjakról és térítésekről, valamint a részükre nyújtható egyes támogatásokról szóló 51/2002. (III.26) Korm. rendelet 22.§-a a gyermeket vállaló szülők munkaerőpiaci integrálásának elősegítése céljából a költségtérítéses képzésben résztvevő terhességi-gyermekágyi segélyben, gyes-ben, gyed-ben, gyet-ben részesülő személyek számára költségtérítés alóli mentességet biztosít.
A honvédelmi felsőoktatás és az általános felsőoktatás a tandíj és a költségtérítés tekintetében eltérő fogalmakat használ. (A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény 31. §-a értelmében tandíjat az államilag finanszírozott, költségtérítést az államilag nem finanszírozott képzésben részt vevő hallgató fizet. A katonai és rendvédelmi felsőoktatási intézmények vezetőinek, oktatóinak és hallgatóinak jogállásáról szóló 1996. évi XLV. törvény 35. § (2) bekezdése a polgári szakos hallgató által fizetendő tandíj egyik részelemeként határozza meg a képzési költségtérítést.)
A szabályozás tartalmát elemezve a katonai felsőoktatásban a polgári szakos hallgatók is – az általános felsőoktatás költségtérítéses hallgatóival egyezően – államilag nem finanszírozott képzési formában, díjfizetés ellenében vehetnek részt a felsőoktatásban.
A két szabályozási csoport eltérő rendszereken belül megállapított hasonló jogállása alapján a jogi szabályozás az érintettek szempontjait nem értékelte hasonló figyelemmel és méltányossággal, ezért a különbségtételnek nincs ésszerű indoka.
Tekintettel arra, hogy a gyermekvállaláshoz kapcsolódó költségtérítés alóli mentesség igénybevételénél a hallgatók viszonylatában a képzés keretei szerint tett megkülönböztetésnek nincs ésszerű indoka, az az Alkotmány 70/A. §-ába ütköző negatív diszkriminációt eredményezett.
Az Alkotmánybíróság 75/1995. (XII. 21.) AB határozata értelmében a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, hanem az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is.
Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a katonai felsőoktatás szabályai nem rendelkeznek a polgári szakos hallgatók számára nyújtható tandíjmentességről és -kedvezményről. A jogi szabályozás hiányossága ez által az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményének részét képező tisztességes eljáráshoz való alkotmányos joggal összefüggő visszásságot okozott.

Javaslat
A honvédelmi miniszter az egyetemi és főiskolai hallgatók által fizetendő díjakról és térítésekről, valamint a részükre nyújtható egyes támogatásokról szóló 51/2002. (III. 26) Korm. rendelet módosítására vonatkozó kezdeményezését támogatom és az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 25.§-a alapján javasolom a miniszterelnöknek, hogy a hivatkozott kormányrendelet módosításával tegye meg a szükséges intézkedéseket a jelentésben feltárt alkotmányos visszásság orvoslása érdekében. 
Felkérem egyúttal a miniszterelnököt arra, hogy a jogszabály-módosítás során – a konkrét panaszt figyelembe véve – átmeneti szabályokkal biztosítsa a jelenleg gyermeket vállaló polgári szakos hallgatók számára a tandíjfizetés alóli mentességet.
Kérem, hogy a javaslatommal kapcsolatos álláspontjaikról, megtett intézkedéseikről 60 napon belül tájékoztatni szíveskedjenek.

Budapest, 2005. június 7.
Takács Albert sk.