Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 1481/2005. számú ügyben

Előadó: dr. Tomolák Katalin

A vizsgálat megindítása
A panaszos szóban előterjesztett panaszában sérelmezte, hogy gyermeke ideiglenes hatályú elhelyezését az Ő előzetes meghallgatása nélkül rendelte el Józsefváros Önkormányzatának jegyzője, a gyermek vagyonának leltározására pedig még azelőtt került sor, hogy az elhelyezésről szóló határozatot kézhez kapta volna. Kifogásolta továbbá, hogy az általa örökbefogadott gyermekével az örökbefogadás felbontása iránt közösen indított gyámhivatali eljárás elhúzódott.
A panasz alapján felmerült az Alkotmányban rögzített demokratikus jogállamiságból eredő jogbiztonság követelménye, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján vizsgálatot indítottam.
A panasszal érintett ügyben eljáró Józsefváros Önkormányzatának jegyzőjétől, valamint a Józsefvárosi Önkormányzat Gyámhivatalának (továbbiakban: gyámhivatal) vezetőjétől tájékoztatást, és a keletkezett dokumentumok másolatának megküldését kértem.  

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. 

Az ügy jogszabályi háttere
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) [Hatályos 2005. X. 31-ig]
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül - kiskorú ügyfél esetében soron kívül, de legkésőbb tizenöt napon belül - kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. (5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.

A gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet (Gyer.)
7. § A gyámhatósági eljárásban az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló, többször módosított 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.), a Gyvt. szabályai, valamint az e rendeletben foglaltak szerint kell eljárni.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai:
A jegyzői hatáskörben eljáró Gyermekvédelmi Osztály (a továbbiakban: gyermekvédelmi osztály) vezetőjének tájékoztatása és a rendelkezésemre bocsátott dokumentumok szerint a panaszos gyermekének ideiglenes hatályú elhelyezésére közvetlenül az után került sor, hogy a gyermeket a panaszos kizárta a lakásból, aki egy éjszakát iskolája igazgatójánál töltött. Az ideiglenes hatályú elhelyezést – figyelembe véve a gyermek kérését is – a gyermekjóléti szolgálat családgondozója kezdeményezte a gyermekvédelmi osztály vezetőjénél. Az elhelyezést megelőzően az iskola és a családgondozó is jelezte a gyermekvédelmi osztálynak, hogy a gyermek és a panaszos között a kapcsolat súlyosan megromlott, a családgondozó már a gyermek védelembevételére kívánt javaslatot tenni. A gyermek ideiglenes elhelyezése előtt az iskola igazgatója megbeszélésre hívta a panaszost, melyen a kiskorú is jelen volt. A gyermek ideiglenes elhelyezését elrendelő határozatot a panaszos megfellebbezte, amit a Fővárosi Közigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatala helybenhagyott. Ezt követően a gyermeket a gyámhivatal átmeneti nevelésbe vette. 
A rendelkezésemre bocsátott dokumentumokból megállapítottam, hogy a gyermekvédelmi osztály a felügyelet nélkül maradt gyermek ideiglenes hatályú elhelyezését azonnali intézkedésként, a jogszabályoknak megfelelően rendelte el. Önmagában az a tény, hogy egy kiskorú gyermeket az otthonából kizárnak, kimeríti a súlyos veszélyeztetettséget. Egy ilyen tartalmú jelzésre a hatóságnak azonnal, soron kívül intézkednie kell.
A hatóság a gyermek ideiglenes hatályú elhelyezésével a panaszos szülői felügyeleti jogai közül a gondozás és nevelés jogát szüneteltette, a vagyonkezelést nem. A gyermek vagyonának leltározására – a dokumentumok szerint – a gyámhivatal által elrendelt átmeneti nevelésbe vétellel egyidejűleg került sor.
Összességében megállapítottam, hogy a panaszos gyermekének ideiglenes hatályú elhelyezését, majd átmenti nevelésbe vételét, és ezzel egyidejűleg vagyonának leltározását elrendelő hatóságok eljárásuk során alkotmányos joggal összefüggő visszásságot nem okoztak.
A panaszos által sérelmezett örökbefogadás felbontása ügyében lefolytatott gyámhivatali eljárást – a megkeresésemtől számított – több mint egy év késéssel és hiányosan rendelkezésemre bocsátott iratok alapján nem állt módomban vizsgálni. Megállapítottam azonban, hogy a gyámhivatal önmagában azzal, hogy a panaszos 2004. október 20-án benyújtott kérelmére 2005. június 6-án – indokolatlanul hosszú idő után, a kérelem előterjesztésétől számított hét hónap elteltével – hozta meg érdemi döntését, a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.

Ajánlás
A feltárt alkotmányos joggal összefüggő visszásságra tekintettel az Obtv. 21. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján felkérem a Budapest Józsefváros Gyámhivatalának vezetőjét, hogy a jövőben – annak garanciális jelentősége miatt – fokozottan ügyeljen a mindenkor hatályos eljárási törvény ügyintézési határidőre vonatkozó szabályainak betartására, és arra hívja fel munkatársai figyelmét is.

Budapest, 2006. szeptember 14.

Takács Albert sk.