Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 1426/2005. számú ügyben
(Kapcsolódó ügy: az OBH 1781/2005.)

Előadó: Dr. Kántor Ferenc
Az eljárás megindítása
Egyik panaszos 12284/84541 arányban, a másik panaszos 4489/84541 arányban tulajdonosa a jászfényszarui 04/52 helyrajzi számú 56 hektár és 2689 m2 térmértékű, 848.5 aranykorona értékű termőföldnek. Mindketten panaszbeadvánnyal fordultak hozzám. Beadványukban sérelmezték, hogy a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet - az általa 2003. augusztus 22. és november 21-ei közti időre meghirdetett „termőföldért életjáradékot” program keretében benyújtott pályázatukat - elutasította.
Mivel a beadvány alapján a jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jog megsértésére lehetett következtetni, az ügyben vizsgálatot rendeltem el.
A pályázati felhívás rendelkezésemre bocsátása céljából megkerestem a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet illetékes Területi Irodájának vezetőjét.

A megállapított tényállás
A panaszosok pályázati azonosító száma: 1020799798, illetve 1022018330. Mindkét panaszos pályázatát a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet elnöke 2004. VI. hó 28-án azzal utasította el, hogy: „A helyszíni szemle alapján megállapítható, hogy az ingatlan sással, náddal benőtt zsombékos terület, mezőgazdasági művelésre a terület egy része nem vehető igénybe. A jelenlegi művelési ág nem egyezik a tulajdoni lappal.”
A 2003. augusztus 1-jei dátumot viselő pályázati feltételek VI. pontja úgy szól, hogy: „A hatályos jogszabályok értelmében az NFA életjáradék ellenében nem vásárolhatja meg azt a földterületet, amely 
 - védett, illetve védelemre tervezett természeti területnek, illetőleg 
 - korábbi jogszabályok szerint zártkertnek minősül.”
A pályázati feltételek XII. pontja szerint: „Pályázat elbírálása során kizáró feltétel:
a) a földrészletre vonatkozó tulajdoni lapon el nem bírált széljegy található;
b) a földrészletre vonatkozó tulajdoni lap III. részében jelzálogjog, elidegenítési és terhelési tilalom, perfeljegyzés, vételi jog, visszavásárlási jog, tartási és életjáradéki jog, végrehajtási jog van bejegyezve;
c) a földrészleten környezetszennyezés (idegen anyag, szemét, törmelék) található a helyszíni szemle alapján;
d) a földrészlet eróziónak (víz, szél, szikesedés, savanyodás) fokozottan kitett;
e) a földrészleten valamilyen épület, építmény található;
f) a helyszíni szemle során olyan szolgalmi vagy használati jog került megállapításra, mely a földterület művelését jelentős mértékben akadályozza.”

A jogszabályi háttér
Alkotmány 2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A Nemzeti Földalapról szóló 2001. évi CXVI. törvény (Tv.1)
3. § (1) A miniszter a Nemzeti Földalap felett a Magyar Állam nevében őt megillető tulajdonosi jogok gyakorlását a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet (a továbbiakban: NFA) útján látja el, ebben az esetben a Nemzeti Földalapba tartozó vagyonnal kapcsolatos polgári jogviszonyokban az államot az NFA képviseli.
5. § (1) A Nemzeti Földalaphoz tartozó termőföldvagyon vagyonkezelésére, hasznosítására, értékesítésére és nyilvántartására a kincstári vagyon kezelésére vonatkozó külön törvény rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. (2) Az NFA a nyugdíjas tulajdonostól a termőföldet a külön jogszabályban meghatározottak szerinti feltételek esetében életjáradék fizetése ellenében megvásárolhatja.
9. § (1) A termőföld tulajdonosa az MNFA Kht.-hoz intézett írásbeli nyilatkozattal ingyenesen vagy ellenérték megjelölésével felajánlhatja termőföldjét a Nemzeti Földalap részére.

A termőföld állam által életjáradék fizetése ellenében történő megvásárlásáról szóló 255/2002. (XII. 13.) Korm. rendelet (R.)
1. § (1) A Nemzeti Földalapkezelő Szervezet (a továbbiakban: NFA) az állam javára a nyugdíjas tulajdonostól (a továbbiakban: jogosult) pályázat alapján legalább 1 hektár, illetve legfeljebb 20 hektár területű, de összesen nem több mint 3 millió forint vételár összegig külterületi, védett, illetve védelemre tervezett természeti területnek nem minősülő termőföldet úgy vásárol meg, hogy annak ellenértékeként e rendeletben foglaltak szerint életjáradékot fizet. (3) E rendelet alkalmazása szempontjából jogosultnak a 60. életévét betöltött személy minősül.
2. § (1) Az NFA a rendelkezésre álló költségvetési forrástól függően évente több alkalommal pályázati felhívást tehet közzé - az internetes honlapján, továbbá sajtó útján, illetőleg más szokásos módon - meghatározva azt a 60 napnál nem rövidebb időtartamot, amelyen belül e rendelet alapján eladási ajánlat tehető. (2) A pályázati felhívás meghatározhatja azt az összesített legmagasabb területmértéket, illetve vásárlási összeget, amelynek figyelembevételével az NFA a termőföld tulajdonának megszerzésére az adásvételi szerződést megköti, illetőleg életjáradék fizetésére kötelezettséget vállal. (3) Az NFA a pályázatokat kizárólag a pályázat benyújtására nyitva álló határnapot követően bírálhatja el.
4. § (1) Az NFA életjáradék fizetése ellenében termőföld tulajdont vagy tulajdoni illetőséget vásárolhat meg. A jogosulttal együtt a tulajdoni illetőségét a tulajdonostárs is átruházhatja az NFA-ra. (5) Tulajdoni illetőség életjáradék fizetése ellenében történő megvásárlásánál a vételár összegének legalább 100 ezer forintot el kell érnie.

A vizsgálat megállapításai
Vizsgálatom arra irányult, hogy a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet jogszerűen utasította-e el panaszosok által felajánlott termőföldnek életjáradék fejében történő felvásárlását. 
Vizsgálatom feltárta, hogy panaszosok pályázatukat a jogszabályok előírásainak megfelelően nyújtották be, továbbá, hogy kérelmüket a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet azzal az indoklással utasította el, hogy: „A helyszíni szemle alapján megállapítható, hogy az ingatlan sással, náddal benőtt zsombékos terület, mezőgazdasági művelésre a terület egy része nem vehető igénybe. A jelenlegi művelési ág nem egyezik a tulajdoni lappal.” 
Megállapítottam hogy a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet által kiírt, már hivatkozott pályázati feltételek között kizáró feltételként nem szerepelt, hogy a termőföldet nem vásárolja meg életjáradék fejében, ha a felajánlott termőföld „mezőgazdasági művelésre a terület egy része nem vehetőigénybe”, illetve, ha: „A jelenlegi művelési ág nem egyezik a tulajdoni lappal.” Az idézett okokra való hivatkozással az elutasítás nem jogszerű. A pályázati feltételeket teljesítő kérelmet nem lehet olyan ok miatt elutasítani, melyet a pályázati kiírásban kizáró feltételként nem jelöltek meg. Az ilyen gyakorlat - melyet már az OBH 4889/2004-es számú ajánlást is tartalmazó a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Miniszternek is megküldött jelentésemben megállapítottam - az állampolgárok körében jogbizonytalanságot okoz. Az ügyben eljáró szervek mulasztása panaszosok alkotmányban rögzített jogbiztonsághoz való jogával összefüggésben visszásságot okozott.
A vizsgálat megjegyzi - a panaszosok osztatlan közös tulajdonban lévő termőföldjükhöz részarány-kiadás során jutottak, termőföldjük hasznosítási kötelezettségének eleget tettek, idős korukra tekintettel tulajdoni hányadukat haszonbérbe adás útján hasznosítják, továbbá -, hogy tulajdoni hányaduknak állami költségvetés terhére történő kimérését az illetékes körzeti földhivatalhoz benyújtott kérelmükkel igényelték, erre azonban rajtuk kívül álló ok miatt nem került sor.

Ajánlás
Ajánlom a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Miniszternek, hogy a két konkrét ügyben vizsgálja felül a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet döntését. A hasonló visszásságok jövőbeni előfordulásának elkerülése érdekében gondoskodjon arról, hogy a pályázati feltételeket teljesítő kérelmek elutasítására ne kerülhessen sor olyan okokra, körülményekre hivatkozással, melyek a pályázatban kizáró feltételként nem szerepelnek.
Felkérem a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Miniszter Urat, hogy ajánlásom tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, esetleges intézkedéséről - jelentésem kézhezvételét követő 30 napon belül - írásban tájékoztatni szíveskedjék.
Jelentésem egy példányának megküldésével panaszosokat, valamint a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztert is tájékoztattam.

Budapest, 2004. április 7.
Lenkovics Barnabás sk.