Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 1283/2005. sz. ügyben

Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
Az eljárás megindítása
A panaszos beadványában előadta, hogy 1999 áprilisában született gyermeke apját – a 2004. december 11-én esedékes apai kapcsolattartás során tanúsított magatartása miatt – kiskorú veszélyeztetése és garázdaság bűncselekmény elkövetése alapos gyanúja miatt 2004. december 16-án feljelentette a Budapesti Rendőr-főkapitányság III. kerületi Rendőrkapitányságán (a továbbiakban: rendőrség). Sérelmezte, hogy az országgyűlési biztoshoz benyújtott beadványa időpontjáig (2005. január 17.) a rendőrségtől feljelentésére semmilyen választ nem kapott.
A beadvánnyal kapcsoltban felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésben deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jog sérelmének gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam.
A rendőrkapitányság vezetőjétől tájékoztatást és az ügyben keletkezett dokumentumok másolatának rendelkezésemre bocsátását kértem.

Az ügy jogszabályi háttere
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

1998. évi XIX. törvény a büntetőeljárásról
170. § (1) A nyomozás az ügyésznek vagy a nyomozó hatóságnak hivatali hatáskörében, valamint a nyomozó hatóság tagjának hivatali minőségében tudomására jutott adatok alapján vagy feljelentésre indul meg. (3) A nyomozás elrendeléséről a feljelentés megérkezésétől számított három napon belül kell határozni, feltéve, ha a feljelentést nem utasítják el. A nyomozó hatóság az általa elrendelt nyomozásról, illetőleg a feljelentés elutasításáról huszonnégy órán belül értesíti az ügyészt. Ha a feljelentést nem a sértett tette, de a személye ismert, a nyomozás elrendeléséről értesíteni kell a sértettet is. Külön jogszabály határozza meg, hogy a nyomozás elrendeléséről, illetőleg megszüntetéséről szóló értesítést az e törvényben meghatározottakon kívül kinek kell megküldeni.
172. § (1) A feljelentést rendszerint az ügyésznél vagy a nyomozó hatóságnál kell írásban vagy szóban megtenni. A szóban tett feljelentést jegyzőkönyvbe kell foglalni. A feljelentést nyomban nyilvántartásba kell venni. (3) Ha a feljelentést nem a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező ügyésznél, illetve nyomozó hatóságnál tették, a feljelentést ez is köteles átvenni, illetőleg jegyzőkönyvbe foglalni, és az eljárásra jogosultnak megküldeni.
176. § (1) A nyomozást a lehető legrövidebb időn belül le kell folytatni, és az elrendelésétől, illetve megindulásától számított két hónapon belül be kell fejezni. Ha az ügy bonyolultsága vagy elháríthatatlan akadály indokolja, a nyomozás határidejét az ügyész két hónappal, ha ez a határidő letelt, a megyei főügyész legfeljebb a büntetőeljárás megindításától számított egy év elteltéig meghosszabbíthatja.

23/2003. (VI. 24.) BM-IM együttes rendelet a belügyminiszter irányítása alá tartozó nyomozó hatóságok nyomozásának részletes szabályairól és a nyomozási cselekmények jegyzőkönyv helyett más módon való rögzítésének szabályairól
98. § A feljelentés beérkezésétől, illetve a nyomozó szerv tagjának észlelésétől számított három napon belül az adatok értékelése után dönteni kell a) a feljelentés áttételéről, b) a feljelentés elutasításáról, vagy c) a nyomozás elrendeléséről.
101. § Ha a feljelentést nem a hatáskörrel, illetve illetékességgel rendelkező nyomozó szervnél teszik meg, a feljelentőt erről tájékoztatni kell, és közölni kell vele, hogy feljelentését melyik nyomozó szervhez vagy más hatósághoz küldik meg.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
A rendőrség bűnügyi osztálya vezetőjének megítélése szerint a feljelentésben foglaltak bírósági hatáskörbe tartozó eljárást indokoltak, ezért azt 2004. december 17-én megküldte a Budapesti II-III. Kerületi Bíróság elnökének.
A bűnügyi osztály vezetője 2005. január 28-án – a feljelentés adatainak újbóli áttekintése után – megállapította, hogy a bíróság hatáskörébe tartozó eljáráson kívül megállapítható a Btk. 271. § (1) bekezdésébe ütköző garázdaság vétség elkövetésének alapos gyanúja, ezért nyomozást rendelt el. 2005. január 29-én a rendőrségen a panaszost és az általa megjelölt tanúk többségét meghallgatták. A rendőrség a nyomozást jelentésem írásba foglalásakor még nem zárta le.
A rendelkezésemre bocsátott dokumentumok szerint a rendőrség a panaszost nem értesítette a feljelentés áttételéről. Ezen mulasztásával, továbbá azzal, hogy a nyomozás elrendeléséről a feljelentés megérkezésétől számított több mint egy hónap múlva döntött, a rendőrség a jogállamiságból eredő jogbiztonság, ezen belül a tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének közvetlen veszélyét keletkeztette.
Az Obtv. 21. § (1) bekezdésben kapott felhatalmazásom alapján a Budapesti Rendőr-főkapitányság III. kerületi Rendőrkapitányság vezetőjénél kezdeményezem:

1) Gondoskodjon arról, hogy alárendelt szervei a jövőben a feljelentés áttételéről a belügyminiszter irányítása alá tartozó nyomozó hatóságok nyomozásának részletes szabályairól és a nyomozási cselekmények jegyzőkönyv helyett más módon való rögzítésének szabályairól szóló 23/2003. (VI. 24.) BM-IM együttes rendelet előírásának megfelelően tájékoztassa a feljelentőt.
2) A nyomozás elrendeléséről a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvényben meghatározott határidőben döntsön.

Budapest, 2005. június 6.
Takács Albert sk.