Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
Jelentése
az OBH 1164/2005. sz. ügyben

Előadó: dr. Gubucz Ágnes

Az eljárás megindítása
A panaszos beadványában sérelmezte, hogy unokáját a Velencei Zöldliget Általános Iskola és Művészeti Alapiskolában (a továbbiakban: iskola) az egyik pedagógus bántalmazta.
A panasz nyomán felmerült a jogállamiság elvéből eredő tisztességes eljáráshoz és az emberi méltósághoz való jogok sérelmének a gyanúja, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam.
Velence Város jegyzőjétől (a továbbiakban: jegyző) a beadványban foglaltakkal kapcsolatban vizsgálat lefolytatását, valamint a keletkezett dokumentumok másolatának a megküldését kértem.

Az ügy jogszabályi háttere
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.
54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról 
11. § (1) A gyermeki jogok védelme minden olyan természetes és jogi személy kötelessége, aki a gyermek nevelésével, oktatásával, ellátásával, ügyeinek intézésével foglalkozik. 

1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról
10. § (2) A gyermek, illetve a tanuló személyiségét, emberi méltóságát és jogait tiszteletben kell tartani, és védelmet kell számára biztosítani fizikai és lelki erőszakkal szemben. A gyermek és a tanuló nem vethető alá testi fenyítésnek, kínzásnak, kegyetlen, embertelen megalázó büntetésnek vagy bánásmódnak.
19. § (7) h./ a pedagógusok kötelezettségei (…) a gyermekek, tanulók és szülők emberi méltóságát és jogait tiszteletben tartsa,

1992. évi XXXIII. törvény a közalkalmazottak jogállásáról
45. § (1) Fegyelmi vétséget követ el a közalkalmazott, ha a közalkalmazotti jogviszonyból eredő lényeges kötelezettségét vétkesen megszegi.
46. § (8) Mellőzhető a fegyelmi eljárás lefolytatása - a (2) bekezdésben foglalt esetet kivéve -, ha a kötelezettségszegés csekély súlyú és a tényállás tisztázott. A közalkalmazottat ilyen esetben is meg kell hallgatni. Az ügy érdeméről a fegyelmi eljárás megindítója dönt és legfeljebb megrovás büntetés szabható ki.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
A panaszos beadványa szerint 2004. október 18-án unokája az iskola előtti buszmegállóban összeverekedett egy osztálytársával. Eközben az igazgatóhelyettes megfogta unokája karját és a gyermek fejéről levett baseball sapkával ütni kezdte a fejét. A panaszos szerint a gyermek az ütés következtében bepisilt. A történtek után unokája vizes ruhában ment haza. Édesanyja két nap múlva, mert a gyermek éjszakánként bepisilt, elvitte a kezelőorvosához. Az orvos megállapította, hogy a gyermek felfázott és gyógyszert írt fel neki. A gyermekről 2004. október 21-én látlelet készült, mely szerint: „a jobb kar középső harmadában lateriális elülső vonalában ujjbegynyi kb 1x08 cm, kékes kötőszövetes elváltozás. Bal szemöldök vonalának folytatásában halvány pirosas bőrelváltozás. Tapintási fájdalom nem észlelhető. Vélemény: A fenti leírás 1-2 napos eseménynek megfelelő lehet.”. 
A jegyző - megkeresésemre adott - tájékoztatása szerint az igazgatóhelyettes a panaszban jelzett napon az iskola ablakából észlelte, hogy a panaszos unokája egy osztálytársát veri, melynek során a másik gyermeket a földre lökte és tovább ütötte. Miután az igazgatóhelyettes nem tudta megállapítani, hogy az ellökött gyermek komolyabban megsérült-e, a buszmegállóhoz sietett. Amikor odaért felszólította a panaszos unokáját, hogy fejezze be a verekedést, majd levette a gyermek fejéről a sapkát és egyszer a feje búbjára, másodszor pedig a vállára csapott vele.  Az igazgatóhelyettes az eset után felhívta a gyermek szüleit, és az édesapának elmondta, hogy mi történ az iskola előtt. Nem sokkal ezután az igazgatóhelyettest visszahívta a gyermek édesanyja, és elmondta, hogy a gyermek bepisilt és nem volt joga megverni őt. Ezután a gyermek 2 napig nem volt iskolában.  Az igazgatóhelyettes később megtudta, hogy a gyermekről látlelet készült. Azzal kapcsolatban elmondta, hogy a gyermek szeme alatt keletkezett piros foltot és a karján lévő kék-zöld foltot nem ő okozta, kézzel nem érintette meg a gyermeket. Véleménye szerinte a gyermek fejére sapkával mért ütés, illetve a vastag kabátban lévő gyermek vállát ért csapás nem okozhatott a gyermeknek sem az arcán, sem a karján, sem más testrészén sérülést. Az igazgatóhelyettes elmondta azt is, hogy amíg a buszmegállóban volt, addig fizikai jelét nem észlelte annak, hogy a gyermek bepisilt. Távozása után alig néhány másodperc múlva a busz megérkezett. Aznap szép, napos idő volt. Véleménye szerint a gyermek felfázása nem lehetett súlyos, egyébként csütörtökön, amikor a gyermek ismét iskolába ment részt vett az úszás oktatáson is.
A jegyző tájékoztatott arról is, hogy a történtekkel kapcsolatban az iskolát a szülő, illetve nagyszülő nem kereste meg, panasszal nem éltek. Az iskola igazgatója az igazgatóhelyettes bejelentése alapján vizsgálta ki az esetet, mely 2004. október 28-án kelt határozattal zárult. A határozat szerint az igazgatóhelyettes személyes meghallgatása során elismerte cselekedete jogtalanságát. A közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény 46.§ (8) bekezdése alapján az iskola igazgatója a kötelezettségszegést csekély súlyúnak minősítette, ezért a fegyelmi eljárás lefolytatását mellőzte. Ugyanakkor felhívta az igazgatóhelyettes figyelmét, hogy a gyermekek mindennemű bántalmazása ellentétes a közoktatási törvénnyel és az iskola szellemével.
Megállapítottam, hogy az iskola igazgatójának intézkedése - mely során helyettesét figyelmeztetésben részesítette - mérlegelési jogkörben hozott döntés volt, mely alkotmányos elveket nem sértett. Megállapítottam azonban, hogy az általános iskola igazgatóhelyettese azzal, hogy a panaszos unokáját megütötte az Alkotmány 54. § (1) bekezdésében foglalt emberi méltósághoz való jog közvetlen veszélyét okozta. Tekintettel arra, hogy az iskola igazgatója időközben - saját hatáskörében - munkáltatói intézkedést tett, vizsgálatomat országgyűlési biztosi intézkedés nélkül zártam le.

Budapest, 2005. április 12.

Takács Albert sk.