Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 1119/2005. számú ügyben

Előadó: Andrásné dr. Bognár Ildikó
Az eljárás megindulása
Egy panaszos beadványában sérelmezte, hogy az ingatlanszomszédja telkén „összegyűlő” csapadék és felszíni vizek az ő telkére folynak át, elárasztva ezzel az állandó lakásként használt konyha és mellékhelyiségek falszakaszát. A panaszos ezért kért és kapott is birtokvédelmet, de a 2004-es szélsőséges csapadékviszonyok alapján kiderült, hogy a birtokháborítás megszüntetéséhez elfogadott műszaki megoldás nem oldotta meg a problémáját, ezért ismételten birtokvédelmet kért, de annak vizsgálatától a jegyző – korábbi eljárására hivatkozva – elzárkózott.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált tulajdonhoz, jogorvoslathoz, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye és tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult, melynek során megkerestem Szigliget Község Önkormányzatának jegyzőjét.

A megállapított tényállás
A jegyző tájékoztatott, hogy panaszos 2003-ban Tapolca Város Polgármesteri Hivatalnál, mint I. fokú építési hatóságnál, majd 2003. november 6-án hatóságánál kezdeményezett birtokvédelmi eljárást. A kérelem szerint a nyáron lezúduló nagyobb mennyiségű csapadék és a télen leesett hó olvadása következtében a szomszéd ingatlanáról a panaszos ingatlanára kerülő csapadék okozza családi háza falának átnedvesedését. Sorozatos helyszíni szemléket tartottak. A felvett jegyzőkönyvek bizonyítják, hogy a panaszos a korábbi – és megvalósított – javaslataival a következő szemlén már nem volt elégedett. A 2004. augusztus 23-i helyszíni szemle során megállapításra került, hogy a határozatban foglaltakat a szomszéd végrehajtotta. A panaszos 2004. szeptember 2-án vette át a záradékolt határozatot és november 8-án fordult ismét beadványával a hatósághoz. Olyan körülmény, amely a határozat megváltoztatását, az eljárás további folytatását indokolta volna, nem merült fel. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján állapították meg a birtokháborítás megszűnésének tényét és a további eljárás indokolatlanságát, egyidejűleg tájékoztatva panaszost a bírói út igénybevételének lehetőségéről. 

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

Az ügy jogszabályi háttere
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről (Ptk.)
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését. (3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles…(4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs;…
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.
192. § (2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül – kiskorú ügyfél esetében soron kívül, de legkésőbb tizenöt napon belül – kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz. 

A vizsgálat megállapításai
A vizsgálat során a megállapítottam, hogy a panaszos 2003. november 6-án kezdeményezett birtokvédelmi eljárást Szigliget önkormányzatának jegyzőjénél szomszédja ellen, aki ingatlanát feltöltötte, és ennek következtében az ott keletkezett csapadékvíz a panaszos telkére folyt (folyik) át, ezzel elárasztva a konyhát és a mellékhelyiségeket. Helyszíni szemlén megállapításra került, hogy az ingatlanoknak erős lejtésük van északi-, illetve nyugati irányba is. A két ingatlan között betonbástya van. A panaszos lakóépülete és a betonbástya között sekély homorítású, kb. 50 cm széles betonteknő van, mely a házáról lefolyó esővíz elvezetésére is szolgál. A helyszíni szemlén látható volt, hogy a szomszéd ingatlanának terepszintje a betonbástya magasságával egy szintben, illetve legfeljebb néhány cm-rel alatta van, így az ott keletkező csapadékvíz a panaszos ingatlanára is átfolyik. A határozat meghozatala előtt a jegyző megkereste – szakmai véleménye kikérése céljából – az I. fokú építési hatóságot, melynek véleménye alapján a panaszos épületéhez csatlakozó betonteknő miatt nem állapítható meg egyértelműen az, hogy az épület felázása saját vízelvezetési megoldásának, illetve a szomszéd ingatlanáról átfolyó csapadékvíznek a következménye-e. Tekintettel arra azonban, hogy a lefolyó víz elvezetése más ingatlanán a szomszédot szükségtelenül zavaró magatartás, a jegyző 2004. január 29-én meghozta a birtokháborítás tényét megállapító határozatát, melyben kötelezte a birtokháborítót, hogy az ingatlanán keletkező csapadékvizének elvezetését úgy kell megoldania, hogy a kerítések betonbástyája legalább 10 cm-rel a panaszos ingatlanának a terepszintje fölé emelkedjen. A 2004. augusztus 23-án megtartott helyszíni szemle tapasztalatai alapján megállapításra került, hogy a csapadékvíz elvezetése a határozatban előírtak szerint megtörtént.
A panaszos 2004. november 8-án ismételten birtokvédelmi kérelemmel fordult a jegyzőhöz arra hivatkozással, hogy a telekszomszédja által kiépített műszaki megoldás nem alkalmas arra, hogy birtokháborítás tényét megszüntesse, a szomszéd telken keletkezett felszíni vízmennyiség továbbra is a panaszos lakóépületének falához csapódik, és a mellette lévő földsávhoz szivárog be. Ezen beadványára 2004. november 15-i keltű levelében a jegyző arról tájékoztatta, hogy a múlt évben kezdeményezett eljárás során már megállapították a szomszédjának birtokháborító magatartását és kötelezték ennek megszüntetésére, így a vízelvezetés megfelelő megoldására, majd miután a vízelvezetés a határozatukban foglaltaknak megfelelően megtörtént, így a birtokháborítás már nem áll fenn, és ezt a határozat záradékában feltüntették. A záradékkal ellátott határozat jogerős. A panaszos beadványa nem tartalmaz olyan tényt, mely indokolhatná annak megváltoztatását, egyidejűleg tájékoztatta a jegyző a bírói út igénybevételének lehetőségéről.
Az ismételt birtokvédelmi kérelem ügyében érdemi döntés nem született. A levél formában megküldött tájékoztatás – azzal a megjegyzéssel, hogy a panaszos birtokvédelemért közvetlenül bírósághoz forduljon – a határozatot nem pótolja, mivel birtokvédelmi ügyben határozatot kell hozni, melyben rendelkeznie kell a jegyzőnek arról, hogy biztosít-e újabb birtokvédelmet, illetve a kérelmet elutasítja.
A birtokvédelmi eljárás során hozott határozatát (az elutasítást is) a jegyző indokolni köteles. Az indokolás a döntést képező rendelkezés magyarázata. A magyarázat tényekre és jogokra vonatkozik: ezek bemutatása az indokolás. A konkrét esetben – mivel a szomszéd tulajdonosok között a jogosultságok és kötelezettségek megoszlása a vitás – a jogvita a Ptk. 192. § (2) bekezdése alapján bírósági útra tartozik. Ennek jogszabályi alapja a következő:
A birtokvédelmi igény érvényesítése mellett a tulajdonjog zavartalan gyakorlását a Ptk. több szomszédjogi intézménye is szabályozza, mindkét szomszédra nézve jogokat és kötelezettségeket megállapítva.
„A tulajdonos jogosult a dolgot használni és a dologból folyó hasznokat szedni, viseli a dologgal járó terheket (Ptk. 99. §), pl. az állagmegóvás, kármegelőzés, kárelhárítás stb. munkálatait, az ezekhez kapcsolódó költségeket, kiadásokat. A tulajdonjog tehát nemcsak jogosítványokat ad, hanem kötelezettségeket és felelősséget is telepít a tulajdonosra. Ezek a kötelezettségek a tulajdonjog megszerzésével egyidejűleg keletkeznek. Továbbá mindkét szomszéd „tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné”. (Ptk. 100. §) A vízelvezetés megakadályozása valamely ingatlanról ennek épségét veszélyezteti. Ugyanakkor „a lefolyó víz átvezetése más ingatlanán olyan magatartás, amellyel a szomszédot szükségtelenül zavarja, jogai gyakorlását veszélyezteti, így ettől a telektulajdonosnak tartózkodnia kell.” (P. törv. I. 21344/1972.) A vízelvezetést tehát a két tulajdonjog és tulajdonosi érdek között egyensúlyt teremtve, a védett érdekek arányában kell megoldani.
„A tulajdonos nem foszthatja meg a szomszédos épületet a szükséges földtámasztól anélkül, hogy más megfelelő rögzítésről ne gondoskodnék.” /Ptk. 101. § (1) bek./ A földtámasz biztosítása azt jelenti, hogy a tulajdonos a szomszédos épület biztonságát, védelmét szolgáló partfalat (támasztékot stb.) nem jogosult elbontani, megszüntetni, illetve azokon olyan átalakítást végezni, ami az állékonyságukat csökkenti. A szükséges földtámaszt nem veszélyeztetheti a csapadékvíz lefolyása (alámosás, talajerózió), elvezetésének hiánya sem.
A törvénynek a szomszédjogra vonatkozó rendelkezéseitől jogszabály, vagy a felek megállapodása eltérhet. (Ptk. 106. §) A Ptk-nak a szomszédjogra vonatkozó rendelkezéseitől eltérő szabályokat a települési önkormányzat rendelete is megállapíthat. (Ptké. I. 21.§) 
Önkormányzati rendelet hiányában szomszédjogi viszonyukat a felek egymás között megállapodással rendezhetik. Amennyiben ez nem történik meg, illetve a szomszédjogra vonatkozó szabályokat a helyi önkormányzati rendelet sem szabályozza külön, úgy a Ptk. 115. § (3) bekezdése alapján a tulajdonos bíróságtól követelheti a jogellenes behatás megszüntetését. A tulajdonháborítás megszüntetése iránti per olyankor indítható, amikor nem a tulajdonjog gyakorlásának teljes lehetetlenülése okoz sérelmet, hanem a tulajdonjog zavartalan gyakorlását jogtalan beavatkozás, mulasztás gátolja. A károsodás veszélye esetén a veszélyeztetett kérheti a bíróságtól, hogy azt, akinek részéről a veszély fenyeget, kötelezze a kár megelőzéséhez szükséges intézkedések megtételére, azonban maga a károsult is a kár megelőzése és elhárítása érdekében úgy köteles eljárni, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható /Ptk. 340. § (1), 341. §)/.
Az elutasító határozat és annak fenti indokolása alapján a panaszos eldöntheti, hogy él-e a bírósági út igénybevételének a lehetőségével.
Megállapítom, hogy Szigliget Község Önkormányzatának jegyzője az újabb birtokvédelmi kérelem ügyében a határozat meghozatalának elmulasztásával az Alkotmányban deklarált tulajdonhoz, jogorvoslathoz, tisztességes eljáráshoz fűződő joggal, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben visszásság veszélyét idézte elő.

Kezdeményezés
Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Szigliget Község Önkormányzatának jegyzőjét, hogy a panaszos ismételt birtokvédelmi kérelmével kapcsolatosan hozzon határozatot. Kérem a jegyzőt, hogy a kezdeményezésemmel kapcsolatos álláspontjáról és a megtett intézkedésről 30 napon belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 2005. június 27.

Lenkovics Barnabás sk.