Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 1052/2005. számú ügyben
Előadó: dr. Nagy Réka
A vizsgálat megindulása
Egy martonvásári panaszos azt sérelmezte az Országgyűlési Biztosok Hivatalánál, hogy korábban Ercsiben feleségével közösen épített lakóházra felvett adó-visszatérítési támogatás felét válásuk és a vagyonközösség megszüntetése után vissza kellett fizetnie és nem állt módjában azt új ingatlanára átterhelni, továbbá a visszafizetést felfüggeszteni. A tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.
A vizsgálat során megkerestem Ercsi város jegyzőjét, aki a kapcsolódó iratokat részemre megküldte, egyben kifejtette véleményét az üggyel kapcsolatban.

Megállapított tényállás
A panaszos és volt felesége 2001. október 24-én adó visszatérítési támogatás nyújtásról szóló szerződést kötöttek az OTP Bank Rt-vel Ercsiben épülő lakóházukra.
2002. március 27-én panaszos a korábban kötött házassági vagyonjogi szerződés alapján - a házastársi vagyonközösséget válásuk okán nem kívánták fenntartani - az épülőfélben lévő lakóház ½ tulajdoni hányadáról a becsült érték 20%-ért, 2 millió Ft-ért lemondott.
2002. március 28-án a bíróság a felek házasságát jogerősen felbontotta. 2003. december 15-én panaszost kötelezte Ercsi város jegyzője a 03/2222-5/2003-as számú határozatában az adó-visszatérítési támogatás fele összegének – 200 ezer Ft. - visszatérítésére.
A panaszos fellebbezéssel élt a határozat ellen. Előadta, hogy az adó-visszatérítési támogatást felesége Ercsiben épülő lakóházára vették fel, a házassági vagyonjogi szerződés értelmében a feleség a panaszos ½ tulajdoni hányadát az érték 1/5-ért megváltotta. A panaszos véleménye szerint miután az ½ tulajdoni hányadáról az ingatlan értékének 1/5-ért mondott le felesége javára, így legfeljebb az adó-visszatérítési támogatás 1/5 részét kellene hogy visszafizesse. Fellebbezésében arra is kitért, hogy a lakáscélú állami támogatásokról szóló 12/2001. (I. 31.) Korm. rendelet értelmében vásárlási szándék esetén a visszafizetési kötelezettséget 1 évig fel kell függeszteni. Erre a lehetőségre azonban az I. fokú eljárás során a figyelmét nem hívták fel. 
2004. február 17-én a Fejér Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője a 03/203-1/2004.-es számú II. fokú határozatban a fellebbezést elutasította. A határozat szerint panaszos és felesége kérték a feleség tulajdonjogának ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzését, de ezirányú kérelmüket a földhivatal azzal utasította el, hogy az ingatlanon a Magyar Állam javára elidegenítési és terhelési tilalmat jegyeztek be, ezért a Kincstári Vagyoni Igazgatóság engedélyét kell kérni. A KVI a panaszosokat ercsi jegyzőjéhez irányította, aki a felek kérésére meghozta az I. fokú határozatot.
Az indokolás hivatkozik a kormányrendelet 21. § (1) bekezdésére, mely szerint az adó-visszatérítési támogatás igénybevételével épült lakás 10 éven belüli elidegenítése esetén a lakás tulajdonosa köteles az adó-visszatérítés összegét visszafizetni. A 21. § (6) bekezdése szerint ha a lakás tulajdonosa lakásának egy részét idegeníti el, akkor az elidegenítésre kerülő tulajdoni hányadra jutó arányos részt kell visszafizetni. A kormányrendelet rendelkezik a felfüggesztés lehetőségről abban az esetben ha a lakás tulajdonosa lakásigényét másik lakás vásárlása, építése, vagy csere útján elégíti ki. A felfüggesztésre, a határozat értelmében azért nem volt lehetőség, mert a felek az elidegenítésről szóló szerződést 2002. március 27-én kötötték meg, ugyanakkor a jegyző csak 2003. október 18-án, több mint más fél évvel később szerzett tudomást az elidegenítésről. A panaszos a vásárlási szándékát az I. fokú eljárás során nem jelezte.
2004. március 17-ei levelében panaszos jogi képviselője útján méltányosságából kérte a 200 ezer Ft. támogatás új ingatlanára történő bejegyzésének engedélyezését.
2004. március 31-én az önkormányzat a KVI-től történő vélemény kérése miatt az ügyféltől türelmet kért és később, 2004. június 14-ei levelében egyrészt a KVI véleménye alapján másrészt a II. fokú határozat értelmében elutasította panaszos kérését.
A panaszos a támogatást időközben visszafizette. 

Alkalmazott jogszabályok
A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. tv.
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv.
2. § (1) A közigazgatási szervek eljárásukban következetesen érvényre juttatják a törvényességet, demokratizmust és humanizmust. (2) A közigazgatási szervek előmozdítják a jogok érvényesülését és a kötelességek teljesítését, az állampolgári fegyelem megszilárdítását. (6) Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja.
26. § (1) A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le. (3) Bizonyítási eszközök különösen: az ügyfél nyilatkozata, az irat, a tanúvallomás, a szemle és a szakértői vélemény. (4) A közigazgatási szerv a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és az ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja meg a tényállást.
27. § (1) Az ügyfélnek joga van ahhoz, hogy az eljárás során írásban vagy szóban nyilatkozatot tegyen, vagy a nyilatkozattételt megtagadja. Ha az ügyfél nem nyilatkozik, vagy a kért adatot nem közli, a közigazgatási szerv a rendelkezésére álló adatok alapján dönt, vagy az eljárást megszünteti. Erre az ügyfelet figyelmeztetni kell. (2) A köztisztviselő köteles az ügyfelet meghallgatása előtt a szükséges tájékoztatással ellátni, továbbá jogaira és kötelességeire figyelmeztetni. A közigazgatási szerv az eljárás során gondoskodik arról, hogy az ügyfelet a jogszabályok ismeretének hiánya miatt ne érje hátrány.

A lakáscélú állami támogatásokról szóló 12/2001. (I. 31.) Korm. rendelet
1. § (1) E rendeletben foglalt feltételek alapján állami támogatás vehető igénybe lakás építésére, vásárlására, bővítésére, korszerűsítésére, a lakóépületek közös használatú részeinek felújítására, valamint a társulati úton megvalósuló közcélú víziközmű beruházásokra. Állami támogatást vehetnek igénybe továbbá a települési önkormányzatok bérlakásállományuk növelésére, nyugdíjasház vagy idősek otthona létesítésére, lakóépületek energiatakarékos korszerűsítésére, felújítására, valamint korszerűsítésére, városrehabilitáció keretében lakóépülettömbök korszerűsítésére, felújítására, megyei önkormányzatok idősek otthona, az egyházak nyugdíjasházak vagy idősek otthona létesítésére, valamint a lakhatást szolgáló egyházi ingatlanok korszerűsítésére és felújítására. (2) Az e rendelet alapján nyújtható támogatások a következők: c) adó-visszatérítési támogatás,
2. § (1) Az 1. § (2) bekezdés a)-c) pontjai szerinti támogatásokat (a továbbiakban: közvetlen támogatások) a (2)-(5) bekezdésben meghatározott feltételekkel a) új lakás felépítéséhez, nagykorú magyar állampolgár, valamint a 16. életévét betöltött, tartós nevelésbe vett kiskorú magyar állampolgár veheti igénybe.
11. § (1) A lakás építőjét, vagy az értékesítés céljára épített vagy építtetett új lakás vásárlóját az építési költség, illetőleg vételár megfizetéséhez adó-visszatérítési támogatás illeti meg. (2) Az adó-visszatérítési támogatás összege lakásépítés esetén a megvásárolt anyagok és igénybe vett szolgáltatások számlájában feltüntetett, új lakás vásárlása esetén a megvásárlásáról kiállított számla szerint megfizetett általános forgalmi adó 60%-a, de lakásonként legfeljebb négyszázezer forint. (3) Saját beruházású lakásépítés esetén az adó-visszatérítési támogatás összegének egynegyede csak a használatbavételi engedély bemutatása után folyósítható.
21. § (1) Ha a kedvezmény, illetőleg az adó-visszatérítési támogatás igénybevételével épített, vásárolt lakást - építés esetén a használatbavételi engedély megadását, vásárlás esetén az adásvételi szerződés megkötését követő - 10 éven belül lebontják, a lakásigény kielégítésétől eltérő célra hasznosítják, illetőleg elidegenítik, akkor a lakás tulajdonosa köteles a kedvezmény, illetőleg az adó-visszatérítési támogatás folyósított összegét visszafizetni. (2) Ha a lakás tulajdonosa a lakásigényét a lakás cseréjével, vagy a lakás értékesítését követően másik lakás építése vagy vásárlása útján elégíti ki, a kedvezmény, illetőleg az adó-visszatérítési támogatás visszafizetésével kapcsolatos kötelezettségét építési szándék esetében három, vásárlási szándék esetében egy évig fel kell függeszteni. A felfüggesztés időtartama méltányolható esetben legfeljebb egy évvel hosszabbítható meg. A felfüggesztés időtartamát a bontás vagy eltérő hasznosítás tényleges megkezdésének, illetőleg az elidegenítésről szóló szerződés megkötésének a napjától kell számítani. A visszafizetési kötelezettséget a tulajdonos nyilatkozata alapján függeszti fel a lakás fekvése szerinti önkormányzat jegyzője. (3) Ha a lakás tulajdonosa a (2) bekezdés szerinti határidő lejártáig az újabb lakás megszerzését hitelt érdemlően igazolja (az adásvételi vagy csereszerződés esetén a tulajdonjog bejegyzése iránti kérelem ingatlan-nyilvántartási bejegyzését tartalmazó hiteles tulajdoni lap másolatával, építés esetében a használatbavételi engedély bemutatásával), és a korábbi lakás elidegenítéséből származó teljes bevételt számlával vagy szerződéssel és értékbecsléssel igazoltan az új lakás megszerzésére fordította, az (1) bekezdés szerinti kötelezettség az eredeti határidő lejártáig terheli. A kedvezmény, illetőleg az adó-visszatérítési támogatás visszafizetését biztosító jelzálogjognak az ingatlan-nyilvántartásban az újabb lakásra való átjegyzése iránt az önkormányzat jegyzője intézkedik. Ha a korábbi lakás elidegenítéséből származó bevételnek csak egy részét fordította az eladó az újabb lakás megszerzésére, úgy az eladási és a vételár különbözetét terheli a visszafizetési kötelezettség. (4) A kedvezményt, illetőleg az adó-visszatérítési támogatást a lakás fekvése szerinti önkormányzat jegyzője által megjelölt bankszámlára kell visszafizetni a lakás elidegenítésére vonatkozó szerződés megkötését, illetőleg a bontás vagy az eltérő hasznosítás megkezdését követő 30 napon belül. (5) Ha a szerződés létrejöttéhez harmadik személy beleegyezése vagy hatósági jóváhagyás szükséges, a kedvezményt, illetőleg az adó-visszatérítést ennek megtörténtét követő 30 napon belül kell visszafizetni. (6) Ha a lakás tulajdonosa lakásának egy részét idegeníti el, a kedvezmény, illetőleg az adó-visszatérítési támogatás összegének csak az elidegenítésre kerülő tulajdoni hányadra jutó arányos részét kell visszafizetni. (7) Az önkormányzat jegyzője a visszafizetett kedvezményt, illetőleg az adó-visszatérítési támogatást köteles a központi költségvetés javára átutalni. (8) A kedvezmény, illetőleg az adó-visszatérítési támogatás visszafizetésének kötelezettsége esetén az (1) bekezdés szerinti elidegenítésről szóló szerződéshez csatolni kell a lakás fekvése szerinti önkormányzat jegyzőjének igazolását arról, hogy az eladó a kedvezmény összegét, illetőleg az adó-visszatérítési támogatást visszafizette, vagy e kötelezettségét felfüggesztették, illetőleg az elidegenített lakás helyett a kötelezettség másik lakást terhel, és az ezt biztosító jelzálogjogot e rendelet előírásai szerint bejegyezték. (9) A (8) bekezdés szerinti elidegenítésről szóló szerződés alapján a tulajdonjognak az ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére irányuló kérelem csak akkor fogadható el, illetőleg akkor teljesíthető, ha a (8) bekezdésben említett igazolást a szerződéshez csatolták.

A vizsgálat megállapításai:
A vizsgálat annak megállapítását célozta, hogy a II. fokú hatóság eljárása során okozott-e alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot.
A Fejér Megyei Közigazgatási Hivatal – mint II. fokú hatóság - határozata indokolás részében részletesen kitért a releváns tényállási elemekre, azokat a fent idézett jogszabályi részletekkel összevetette és ezek eredményeképp az I. fokú határozatot helybenhagyásával a panaszos fellebbezését elutasította.
A vizsgálat során megállapítottam, hogy a II. fokú hatóság megfelelően értékelte azt a tényt, hogy bár a panaszos az ingatlan ½ részének volt tulajdonosa, de azt volt felesége az ingatlan értékének 1/5 részéért megváltotta - a korábbi házassági vagyonjogi szerződés értelmében - és ebből a tényből nem következik, hogy a kapott adó-visszatérítésnek csak az 1/5-ét kellett volna  a panaszosnak visszafizetnie, hiszen a tulajdoni hányada a házban ½ volt.
Helyesen értékelte a II. fokú hatóság azt a fellebbezésben előterjesztett kérést is, mely szerint az I. fokú eljárás során a panaszos figyelmét nem hívták fel az ÁFA visszafizetés felfüggesztésének lehetőségére. Erre azonban a II. fokú eljárásban a panaszos késedelme okán eltelt egy éves határidő miatt már nem volt lehetősége a hatóságnak.
Mindezek alapján megállapítottam, hogy a II. fokú hatóság nem okozott alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot az adó-visszatérítési támogatás visszafizetésével kapcsolatban.
Hivatalból tértem viszont ki arra a körülményre, mely egy korábbi vizsgálatom során is (OBH 2578/2004.) felmerült. E szerint az áfa visszatérítés megfizetésének elrendelésekor a jegyzők nem használnak formanyomtatványt, továbbá nem tudják igazolni azt, hogy a felfüggesztés lehetőségéről az ügyfelek megfelelő felvilágosítást kaptak.
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv. (Áe.) 2. § (6) bekezdése a közigazgatási szerv részére előírja a tájékoztatási kötelezettséget az ügyfelek jogairól, kötelezettségeiről. A 26. § (1) bekezdése a közigazgatási szervre telepíti a tényállás megállapításának kötelezettségét. Továbbá a 27. § (2) bekezdés az ügyfél nyilatkozattétele során konkrétan előírja az eljáró köztisztviselő részére a tájékoztatási kötelezettséget. A fenti jogszabályi környezet, valamint az anyagi jogi szabályokat tartalmazó12/2001. (I. 31.) Korm. rendelet 21. § (2) bekezdése alapján a jegyző munkatársai akkor járnak el a vonatkozó eljárási és anyagi jogi szabályoknak megfelelően, ha az ügyfél szóban előterjesztett kérelméről jegyzőkönyvet vesznek fel (Áe. 16. (1) és 17. (1) bek.). A jegyzőkönyv része kell, hogy legyen az ügyfél lakásvásárlási, építési szándékkal kapcsolatos kijelentése, írásban előterjesztett kérelem esetén pedig - ha erre az ügyfél nem tért ki - akár írásban, akár szóban jegyzőkönyv felvétele mellett nyilatkoztatni kell ezirányú szándékáról az ügyfelet. A nyilatkozat tartalmától függ ugyanis a határozat érdemi része, így az hogy a visszafizetést elrendelik-e, vagy felfüggesztik-e.
Minden olyan esetben, amikor a közigazgatási szerv ettől eltérően jár el, felmerül a tisztességes eljáráshoz, továbbá a tulajdonhoz fűződő jog sérelmének a veszélye.
Ennek jövőbeni elkerülése érdekében az Obtv. 17. § (1) bekezdése alapján figyelemfelhívással fordulok a Belügyminisztérium Önkormányzati Hivatalának vezetőjéhez kérve, hogy az Önkormányzati Tájékoztatóban hívják fel a jegyzők figyelmét a nyilatkozattétel fontosságára a fentiekben megfogalmazottakra tekintettel.

Budapest, 2005. április 5.

Lenkovics Barnabás sk.