Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
Jelentése
az OBH 1036/2005. számú ügyben
(Kapcsolódó ügyek: OBH 1291/2005, OBH 1259/2005.)

Előadó: dr. Izafé Éva
A vizsgálat megindulása
A panaszos a lakóterületükön, többeket is érintő problémájával fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Sérelmezte az utak minőségét, az elmaradt csatornázást, a köztisztasági problémákat, és elégedetlenségét fejezte ki a terület áramszolgáltatásával kapcsolatban is. Kifogásolta, hogy Tatabánya Megyei Jogú Város Önkormányzata (Önkormányzat) és az E.ON Észak-dunántúli Áramszolgáltató Részvénytársaság Tatabányai Régiója (E.ON Rt.) magukra hagyta Tatabánya un. VI-os telepén élő 700-800 embert és sorsukkal sem megfelelően foglalkozik.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált tulajdonhoz, a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye és tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja, valamint az arányos közteherviselési kötelezettség elvének érintettsége miatt indult. 

A megállapított tényállás
A panaszos kifogásolta, hogy a lakóterületükön nincsenek rendes utak, elmaradt a csatornázás, rengeteg kosz, szemét halmozódott fel, az önkormányzati lakások romosak, nincs se kerítés, se járda. A panasz a teleppel kapcsolatos áramszolgáltatást és a közegészségügyi helyzetet is kritikával illette. Sérelmezte, hogy a telepen az elektromos hálózat felújítása elmaradt, nincs beruházás, csak a legfontosabb cseréket végzik el. Az áramhiány miatt a hűtőkben az étel tönkremegy, a műszaki cikkeket, televíziókat nem tudják működtetni. A panaszos jelezte, hogy a telepen rengeteg az illegális áramhasználó, és a panaszos elszenvedője ezeknek az illegális bekötéseknek, az elmaradt felújításoknak. Az eljárás során megkerestem az Önkormányzatot, az E.ON Rt-t és az ÁNTSZ-t.
Az Önkormányzattól a telepen lévő infrastrukturális állapotokról, az Önkormányzat által végzett, illetve a tervezett beruházásokról, és az ott élőknek nyújtott szociális támogatásokról kértem tájékoztatást. Az E.ON Rt-től a telepen lévő gondokról érdeklődtem, és arról, hogy az E.ON Rt. 2004. évben és 2005-ben hány alkalommal és milyen intézkedéseket tett a telepen, valamint arról, hogy az elkövetkező időkben milyen intézkedéseket kíván tenni a zavartalan áramellátás, és a szabálytalan vételezés megszüntetése érdekében.
Az ÁNTSZ Tisztifőorvosának válaszát kértem a telepen végzett közegészségügyi ellenőrzésekről, az annak alapján történt intézkedésekről, az esetleges határozatokról, a kiadott kötelezések tartalmáról és címzettjéről, illetve azok végrehajtásáról. 
Az önkormányzat közölte, hogy a Tatabánya VI-os telepen lévő lakások nagy része korábban bánya vállalati bérlakás és korlátozott számban családi házas lakótelep volt. A közel 360 bánya vállalati bérlakás 1991-ben került az Önkormányzat tulajdonába. A lakások egy része ún. hatajtós épület, ahol 12 lakás került kialakításra, és ún. gangos 4 lakásos épületekből áll. A lakástörvény hatálybalépését követően az un. gangos lakásokat eladták a bérlőknek, a hatajtós épületek Önkormányzati tulajdonban maradtak. Mára ezen lakások száma 182-re csökkent. Ennek oka, hogy az ott élő lakosság több épületet lebontott az építőanyag értékesítése céljából. Folyamatosan küzdenek ezek megakadályozására, de a rendőrségi nyomozás is rendre eredménytelen marad.
A 182 db önkormányzati bérlakás 20-40 m2 alapterületű komfort nélküli és szükséglakás komfortfokozatú lakás. 92 lakásban él bérleti szerződéssel rendelkező család, 75 család él jogcím nélküli lakáshasználóként a telepen és 15 lakás romos, illetve 3-4 van kiutalható állapotban, ezek bérbeadása folyamatban van.
E területen sajnos folyamatos az önkényes lakásfoglalás. Az épületek és környéke nem rendeltetésszerű használata következtében (a szemetet a kitett szeméttárolók mellé vagy az utcán dobálják el az ott élők, az illemhelyeket rendszeresen szétbontják, az építőanyagot értékesítik) a lakóházak műszaki állapotának szinten tartása, az illemhelyek pótlása rendszeresen megtörténik. A területen évente 3-4, esetenként 5 alkalommal is elvégeztetik a rágcsálóirtást és 3-4 alkalommal a telep takarítását. 
2004. évben a VI-os telep lakbérbevétele megközelítőleg 2.500.000 Ft volt, a telepre fordított kiadás 8.200.000 Ft költséget emésztett fel. Ezen adatok a VI-os telep azon részére vonatkoznak, ahol önkormányzati lakások találhatók. A teljes VI-os telep infrastrukturális beruházásai az elmúlt időszakban: 2001-ben felújításra került az ivóvíz-vezeték hálózat a Tavasz, Nyár, Ősz, Tél utcákban 18.771 E Ft értékben, megvalósult 72 db ingatlan ivóvíz-vezeték rekonstrukciója és ehhez épült még 900 fm ivóvíz gerincvezeték. 2003-ban a Csarnok utcában új járdát építettek 1,5 M Ft értékben. Ugyanitt 2004. évben fejeződött be a játszótér megépítése. A Deák F. utcában 50 %-os járda felújítást végeztek 1,8 M Ft értékben. Kiépült a városi információs táblarendszer is 500 E Ft értékben. A Baross G. úton felújításra került két buszöböl buszváróval együtt 2,9 M Ft értékben. A Baross G. út és Iparos úti csomópont is felújításra került 3,8 M Ft értékben. 2005-ben tervezik az Iparos u., Hentes u., Csarnok u., Hegy u., Rét u., Borbély S. u., Füzes u. ivóvíz rekonstrukcióját. 2005-re tervezik a Deák F. u. útfelújítását. 2003-ban a Füzes u. 40. sz. alatt átadásra került az Idősek Gondozóháza, Családsegítő Szolgálat Kirendeltsége kezdte meg működését. Itt kapott helyett a Családok és Gyermekek Átmeneti Otthona, a Hajléktalanok Otthona, a Hajléktalanok Átmeneti Szállása. A Hegy u. 20. sz. alatt működik a hajléktalanokat ellátó orvosi rendelő. Itt került átadásra a Népkonyha, Nappali Melegedő, Éjjeli Menedékhely. A VI-os telepen egy óvoda és egy általános iskola működik, amely ellátja a nevelési és oktatási feladatokat. 
Az áramszolgáltatás hiányosságával kapcsolatban az Önkormányzat arról tájékoztatott, hogy sajnos az önkormányzati lakásokban élők körében nagy számban találhatók olyan családok, akik nem vesznek részt a mért fogyasztásban, illegális bekötésekkel használják az elektromos áramot, annak ellenére, hogy az áramszolgáltató folyamatosan próbálja kiszűrni az illegális bekötéseket. A területen lévő transzformátor állomás nem bírja a terhelést. Az E.ON Rt. Ügyvezető Igazgatójával történt egyeztető tárgyalás eredményeképpen megállapodtak egy új transzformátor állomás soron kívüli felszereléséről, hogy ezzel elkerülhető legyen a telepen az áramkimaradás. Az eddig leírtakon túl még arról tájékoztatott az Önkormányzat, hogy a VI-os telepen élő és arra rászoruló családokat az önkormányzat rendszeres szociális támogatásban is részesíti. Gyermekvédelmi támogatást kap 133 család, lakásfenntartási támogatásban 70 család részesül.
Az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat arról tájékoztatott, hogy Tatabánya város területén két szegény telep van: az un. VI-os telep és Mésztelep. Mindkét területre kiemelt figyelmet fordít az Intézet, tekintettel a járványügyi veszélyeztető tényezőkre (nincs szennyvízcsatorna, három lakáshoz tartozik egy űrgödrös WC, nagy lélekszámú családok kis alapterületű lakásokban élnek, illegális vízbekötésekből eredő szennyvízkibocsátás közterületre, csapadékvíz elvezetésére szolgáló csatornába, rágcsálók elszaporodására kedvezőek a körülmények, rendezetlen, parlagfűvel szennyezett közterületek és udvarok voltak).
A veszélyeztető tényezőkből fakadó kockázatok mérséklése érdekében a Cigány Kisebbségi Önkormányzattal az ÁNTSZ Tatabánya Városi Intézet együttműködési megállapodást kötött már 2001. évben, melynek célja, hogy bármely fél jelzésére gyors, kockázatot kiküszöbölő vagy mérséklő intézkedések történjenek. Az együttműködési megállapodás jelenleg is él. A telepek bejárása rendszeres.
Az utóbbi évek legfontosabb változásai: csökkent a garázslakások száma; rendszeres a szemétszállítás; csökkent a panaszbejelentések száma; lakosság tájékozottabb a parlagfűről és az általa okozott tünetekről; tetvességi fertőzések száma jelentősen csökkent.
A terület egészségügyi ellátása megoldott (háziorvos, házi gyermekorvos, védőnők, hajléktalanok ellátását biztosító orvosi szolgálat). A kötelező védőoltási átoltottság megfelelő.
2004. évben az alábbi egészségnevelési programok zajlottak a VI-os telepen: kismama klub keretében tájékoztatás az egészséges táplálkozásról; káros szenvedélyek egészségre tett hatásairól, a terület általános iskolájában a nyolcadik osztályos tanulók részére ifjúsági tanácsadás történt (szerelem, fogamzásgátlás, szexualitás); parlagfű mentesítés keretén belül a közmunkások részére előadás és vetélkedő. (A rendezvény lebonyolításához biztosított pénzeszközökből alapvető higienes eszközöket juttatnak a résztvevőknek.)
A szegénytelepekről kiinduló, ott lezajló nagyobb járvány 2001. év óta nem volt.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának megkeresését követően soron kívüli telepi bejárást végeztek. Végigjárták a VI. telep utcáit (Füzes, Rét, Hegy, Csarnok, Hentes, Deák F., Iparos, Bányász u.). Megállapították, hogy a telep területe, utcák köztisztasági állapota megfelelő. Minden utcában kb. 50 méterenként kihelyezett konténerek találhatók. Ürítésük rendszeres, a bejáráskor is kiürített állapotban voltak, környékük rendezett volt. A telepen egy szép, felújított orvosi rendelő is található, mely biztosítja a zavartalan ellátást. Köztisztasági szabálytalanságot nem tapasztaltak. 
Az E.ON Észak-dunántúli Áramszolgáltató Részvénytársaság arról tájékoztatott, hogy a panaszosok már a Magyar Energia Hivatal segítségét is kérték. Tatabánya VI-os telep érintett részén (Csarnok, Hentes, Iparos, Bányász utca) kb. 300 család él, akik közül 175 ügyféllel van az E.ON Rt-nek közüzemi Szolgáltatási Szerződése. A többi ott lakó család áramdíjtartozás és illegális lakásfoglalás miatt ki lett zárva az áramszolgáltatásból. Ők azok, akik a hálózatra illegálisan csatlakozva a hálózatot túlterhelik, illetve a hálózat túlterhelés védelmét biztosító olvadó biztosítóbetétek kioldását okozzák, sorozatosan. Az elmúlt év utolsó napjaiban a telepet ellátó transzformátor állomás is a túlterhelés miatt meghibásodott. Majd néhány nappal később, az egyik elosztószekrény robbant fel, amelynek helyreállítása áramszünettel járt.
Sajnálatosan a telepen lakók egy része nem rendelkezik rendszeres jövedelemmel, ezért az ő számukra az egyetlen fűtési, főzési és világítási megoldásnak a villamos energia illegális vételezése maradt. Ez magyarázza azt, hogy a téli hideg beálltával a hálózat biztosítékai a túlterhelés miatt naponta többször kiolvadnak.
A hibabejelentésekre a munkatársak minden esetben kimentek, a szakaszbiztosítót kicserélték. Ilyenkor a szabálytalanul vételezők eltűnnek, majd távozásuk után illegálisan mindenki visszakapcsolja magát. A hibabejelentéseket elemezve, nem volt ritka a napi 5-7 szakaszbiztosító cseréje a telepen, a garantált szolgáltatásban vállalt határidőn belül. Előfordult, hogy az ott lakók nem engedték meg a hiba kijavítását, ekkor rendőri közreműködéssel sikerült a hibát kijavítani.
A villamos hálózat kiépítettsége (keresztmetszet, oszlopok állaga) megfelelő, amit az is bizonyít, hogy a melegebb időben, amikor nincs szükség az illegális fűtésre, nincs feszültség probléma vagy túlterhelés miatti biztosító kiolvadás a telepen. Ellentétben panaszos állításaival, bizonyítható, hogy a telep teljes villamos hálózata az elmúlt tíz évben majdnem teljes rekonstrukción esett át. Nem számítottak viszont arra, hogy a telep lakosságának nagy része az élet perifériájára szorult emberekből fog állni, ezért a problémára műszaki megoldásokat fognak keresni. Hiába tartanak rendszeres ellenőrzést a telepen a rendőrség és az Önkormányzat képviselőinek jelenlétében, az ellenőrzés megkezdésekor a jól megszervezett figyelőszolgálatnak a figyelmeztetésére, a kialakított illegális csatlakozókat egyszerűen lerántják az oszlopokról. Mire az ellenőrök odaérnek, a szabálytalan vételezésnek nyomát sem találják.
Az épületekbe bemenni még ellenőrzés szempontjából sincs joguk, tekintettel arra, hogy nincs érvényes Közüzemi Szerződés, amely ezt lehetővé tenné. Energia ellenőreik több alkalommal megpróbáltak ellenőrzést végrehajtani a telepen, ilyenkor a terület teljes terhelése alig harmadára esik vissza. Miután elvonulnak a területről, a lakások nagy részében újra „visszaáll” az energiaszolgáltatás. Sajnálatosan az ott lakók és a villamos energiát jogosan fogyasztó, illetve fizető ügyfelek, bár ismerik és tudják kik azok, akik rendszeresen lopják a villamos energiát, bejelenteni nem merik. Tűrnek, panaszkodnak és a szolgáltatót hibáztatják. A felfedett illegális vételezőkről tájékoztatásukat az Önkormányzat felé megtették, kérve, járjanak el az illegális lakásfoglalókkal szemben. Az E.ON Rt. válaszában sajnálatát fejezte ki, de közölte, hogy az E.ON Rt. a telep problémáját megoldani nem tudja. Álláspontjuk szerint a VI-os telep ügyének kérdésében az Önkormányzat hathatós segítségére van szükség annak érdekében, hogy a villamos energiát szabálytalanul vételezők kizárva, a szerződés szerint vételezők pedig biztonságosan meg tudják kapni az általuk megfizetett szolgáltatást.
Az E.ON Rt. a panaszos ügyfelek érdekében, akik a szolgáltatásaikat jogosan igénybe veszik, az alábbi műszaki beavatkozásokat fogja a közeljövőben elvégezni: 
-	Átépítik a transzformátor állomást, hogy az esetleges túlterhelés ne veszélyeztesse a tisztességes fogyasztók ellátását, és ne okozzon transzformátor hibát. 
-	Az érintett utcák nagy részében lecserélik a vezetéket olyan típusúra, mely nehezebbé teszi az áramlopás megvalósítását.
-	Több független kitáplálást építenek ki, így egyszeres hiba esetén kisebb lesz a zavart okozó fogyasztók köre.
-	A továbbiakban is rendszeres ellenőrzést tartanak a telepen a rendőrség közreműködésével.
A vezérigazgató és a hálózati osztályvezető azt is közölte: tisztában vannak azzal, hogy a fentiekben leírt nagy beruházásokkal csak megnehezítik az áramtolvajok munkáját. Tisztességes ügyfeleiket a beruházásaik megvalósulása után biztonságosabban tudják ellátni. Végleges megoldást csak a nem fizetők (nagyrészt illegális lakásfoglalók) ügyeinek rendezése jelenti, amely az ingatlanok tulajdonosainak, a tatabányai Önkormányzatnak is feladata. Az E.ON Rt. munkatársai az Önkormányzattal karöltve azon fáradoznak, hogy a telep tisztességes ügyfeleit ne érje hátrány amiatt, hogy ilyen körülmények veszik körül. Remélik, az Önkormányzat partner lesz a leírtak megvalósításában, és rövidesen megoldódik panaszosaink ügye.

Az ügy jogszabályi háttere
1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről 
316. § (1) Aki idegen dolgot mástól azért vesz el, hogy azt jogtalanul eltulajdonítsa, lopást követ el.
BH1990. 207. Áramlopás esetén sem a dolog elleni erőszakkal történt, sem a folytatólagos elkövetés megállapításának nincs helye, ha a terhelt az árammérő automatán levő zár (plomba) letépésével végez szabálytalan áramvételezést [Btk. 316. § (2) bek. d) pont, 12. § (2) bek., BK 102. sz.].
BH1988. 175. Ha az áramszolgáltatásból kizárt személy a mérőóra zárópecsétjének eltávolításával vételez a maga számára villamosenergiát: nem nehézipari szabálysértés, hanem lopás valósul meg [Btk. 316. § (1) bek., 333. § 1. pont, 17/1968. (IV. 14.) Korm. sz. r. 115. § (1) bek., BK 102. sz.].
2001. évi CX. törvény a villamos energiáról
94. § (1) A szerződés nélküli vételezés a villamos energia szabálytalan vételezésének minősül. (2) A villamos energia szabálytalan vételezése esetén a) a vételező a már vételezett villamos energiáért köteles a villamos energia díját és pótdíjat fizetni a hálózati engedélyesek részére, valamint köteles megtéríteni a hálózati engedélyesek pótdíjjal nem fedezett, igazolt kárát, b) a hálózati engedélyesek a közüzemi szolgáltatóval történt egyeztetés alapján a szabálytalan vételezőt a villamosenergia-szolgáltatásból kikapcsolhatják.
180/2002. (VIII. 23.) Korm. rendelet a 2001. évi CX. törvény végrehajtásáról
19. § (1) Aki szerződés nélkül a hálózati engedélyes hálózatára csatlakozik és onnan villamos energiát fogyaszt, az köteles megfizetni a hálózati engedélyesnek az elfogyasztott villamos energia díját, pótdíjat, továbbá a hálózati engedélyesnek okozott igazolt kárt (VET 94. §). (2) Az elfogyasztott villamosenergia-mennyiséget a hálózati engedélyes hálózatához való csatlakozást biztosító eszköz átvivőképessége (keresztmetszete) alapján meghatározott vételezhető legnagyobb teljesítményérték és évi 1200 óra használati idő, valamint a szabálytalan vételezés időtartamának (ellenkező bizonyítás hiányában egy év) figyelembevételével kell megállapítani. (3) A (2) bekezdés szerint megállapított villamosenergia-mennyiségért, a hálózati engedélyesnek járó díj és póttj együttes mértékét a vonatkozó árrendelet szerinti közüzemi nagykereskedelmi villamosenergia-díj (Ft/kWh) 150%-ával, mint egységárral kell megállapítani.

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

A vizsgálat megállapításai
A vizsgálat a VI-os telepről érkezett panasszal kapcsolatban megállapította, hogy az Önkormányzat, az E.ON Rt., valamint az ÁNTSZ a különböző kötetezettségeiknek több irányú segítségnyújtással próbál eleget tenni, ugyanakkor a lehetőségek keretei között nyújtott gondoskodás, közszolgáltatás, valamint közegészségügyi ellenőrzés az érintett lakótelepen élő adó- és közszolgáltatási díjakat pontosan fizető állampolgároknak ez nem ad megfelelő védelmet. 
Az E.ON Rt. beszámolójából az is megtudható, hogy a szolgáltató számtalan olyan feladatot kénytelen végezni, amely a szolgáltató díjakat rendszeresen fizető közösség életében fel sem merül. Az állandó rongálás, áramlopás azonban lehetetlen feladat elé állítja a szolgáltatót, és jelentős költségráfordítással folyamatosan a panaszokban jelzett rongálások helyreállításán fáradozik, illetve olyan műszaki megoldást próbál alkalmazni, ami a legnagyobb biztonságot szolgálja a telepen. Ez azonban a legdrágább szolgáltatás, mert az újabb és újabb műszaki megoldás jelentős költségeket emészt fel, így a fejlesztés csak a védekezési feladatok után következhet. Az ombudsman feladatából adódóan műszaki megoldást nem ajánlhat, de nem is szükséges, mert a szolgáltató erre maga törekszik a transzformátor hibáinak kiküszöbölésével, a vezetékek cseréjével, több független kitáplálás alkalmazásával és a rendszeres ellenőrzéssel. 
Az ÁNTSZ a vizsgálat megindulását követően is végzett ellenőrzést a telepen, de ezt megelőzően is kiemelt figyelemmel kísérte az ott élők közegészségügyi helyzetét, és ezt teszi a jövőben is.
Az Önkormányzat jelentős fejlesztést hajtott végre a telepen az infrastruktúrák kiépítésében, folyamatosan gondoskodik a szociális juttatásokról. A szociális biztonság fogalma pontosan azt fejezi ki, hogy megfelelő szintű életminőséghez való emberi jognak legalább olyan szintűnek kellene lennie, hogy az életben való részvétel biztosításával az ellátásokat igénybe vevők ténylegesen is a társadalom teljes értékű tagjának érezhessék magukat. A telepen jelentős számú nehéz anyagi körülmények között élő család él. A rászorulók mindegyikének teljes szociális biztonságot a többirányú gondoskodás sem nyújthat, mert az Önkormányzat ilyen mérvű anyagi forrással nem rendelkezik, de ennek biztosítására nem is kötelezett azon állampolgárokkal esetében, akik munkaerejükkel maguk is részt vállalhatnak a lakás-, család-, élet-, stb. fenntartásukban. A támogatás, a szociális segélyek számtalan formája nem azt jelenti, hogy az állampolgár a támogatás fogadásán kívül mást nem köteles tenni, mert a segítségnyújtás csak kiegészítés az életfeltételek biztosítására.
A szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az alapjogként való szabályozás nem keletkeztet alanyi jogot az ellátásra, az az állam kötelezettségvállalását jelenti, amelynek mértékét a törvényhozás és a Kormány az ország teherbíró képességének függvényében állapítja meg.
Az Alkotmánybíróság több határozatában is rámutatott arra, hogy az Alkotmány 70/E. § (2) bekezdéséből az állam kötelezettségei tekintetében csak az következik, hogy az állam a polgárok megélhetéséhez szükséges ellátáshoz való jogának érvényesítése érdekében társadalombiztosítási és szociális intézményrendszert köteles létrehozni, fenntartani, működtetni. Az Alkotmány azonban a rendszer működésére vonatkozó elveket és szabályokat nem határozza meg. [26/1993. (IV. 29.), 43/1995. (VI. 30.), 16/1998. (V. 8.) AB határozatok] Az Alkotmánybíróság az Alkotmány 70/E. paragrafusának értelmezése során rámutatott arra is, hogy a szociális biztonság nem jelent sem biztosított jövedelmet, sem pedig azt, hogy az állampolgárok egyszer elért életszínvonala a gazdasági viszonyok kedvezőtlen alakulása következtében ne csökkenhetne. [32/1991. (VI. 6.), 772/B/1990. AB hat.) 
A fent leírtakból megállapítható, hogy a szociális biztonsághoz való jog azon alkotmányos jogok közé tartozik, melyek nem teremtenek alanyi jogosultságot az ellátásra, csupán az államot terheli egy minimális ellátási szint kiépítésnek a kötelezettsége. 
A rendelkezésre álló széleskörű információ alapján megállapítható, hogy az önkormányzat, az E.ON Rt. és az ÁNTSZ a szociális biztonság, a közszolgáltatás és közegészségügy szem előtt tartásával az anyagi teherbíró képességük, illetve a hatósági jogkör keretei között eleget kíván tenni feladatának, annak szintje azonban az ott élők magatartásainak közrehatásával nem fedi a ma kívánalomként jelentkező szociális biztonság fogalmát. Mindez csak a kiterjedt szociális ellátással és az állandóan jelenlévő rongálás teljes visszaszorításával javítható.
Azok az állampolgárok, akik rendszeresen fizetik az áram- és minden egyéb szolgáltatást, ennek semmilyen előnyét nem élvezik, mert pl. a villamos energia gyakori hiánya miatt a hűtött ételek megromlanak, a különböző elektromos berendezéseiket nem tudják használni és még számtalan olyan hátrány éri őket, melyek előidézésében vétlenek. A XXI. század teljes közművesítettségének korában ez nem tartható állapot, mert ez nem felel meg a szolgáltatási szerződés maradéktalan teljesítésének. A fogyasztó részéről nem fogadható el, hogy a sorozatos áramlopás miatt a szolgáltató nem tud folyamatosan teljesíteni. Az eljárás során egyetlen tény sem utalt arra, hogy a szolgáltató a vétlen fogyasztókat mikor és milyen módon kárpótolta, de ez önmagában nem is oldja meg az áramkimaradással kapcsolatos panaszokat. A vétlen állampolgárok tulajdonában a feltárt problémákból adódóan időről-időre visszatérően kár keletkezik, és ennek védelmére mindeddig nem született megoldás.
A Tatabánya VI-os telepén uralkodó állapotok az Alkotmányban deklarált szociális biztonsághoz, a tulajdonhoz, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye és tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben a visszásság veszélyét hordozzák, mely egyrészt a jogkövető szolgáltatást igénybevevő fogyasztók védelmének hiányában, másrészt az ott élő nehéz szociális helyzetű állampolgárok helyzetében jelentkezik.
A szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben azonban utalok arra, hogy bár az Alkotmánybíróság mind az állam, mind a helyi önkormányzatok számára a fenti alapjogok érvényesítésének tényleges mértéke terén meglehetősen tág mozgásteret biztosít, ezen mozgástéren belül az állam és a helyi önkormányzatok folyamatos kötelessége az ellátás és gondoskodás színvonalának – lehetőségeikhez mért – emelése, különös tekintettel a halmozottan hátrányos körülmények között élők jogaira.
Tekintettel arra, hogy az érintett Önkormányzat, az E.ON Rt., az ÁNTSZ, valamint a rendőrhatóság folyamatosan és időnként átlagon felül eleget tesz feladatának, ajánlással nem élek, de figyelemfelhívással továbbra is szorgalmazom a még jobb teljesítést és segítségnyújtást.
1.	Kérem az Önkormányzat vezetőitől és munkatársaitól, hogy a gondoskodásra, támogatásra szoruló családok nehéz helyzetét a továbbiakban is kísérjék figyelemmel, és a rendelkezésre álló eszközökkel, azok igazságos és méltányos elosztásával, illetve átcsoportosításával segítsék szociális helyzetük jobbrafordulását.
2.	Az ÁNTSZ-t a továbbiakban is kérem, hogy a telep sorsát kísérje kiemelt figyelemmel, és tegyen meg minden intézkedést a jogkövető állampolgárok életminőségének javítására, és éljen kezdeményezéssel a rászorulók közegészségügyi helyzetének javítása érdekében.
3.	Az E.ON Rt.-t arra kérem, hogy a problémák kiküszöbölésére a tervezett elhatározásokat – transzformátor állomás átépítése, vezetékek cseréje, több független kitáplálás alkalmazása, a telep rendszeres ellenőrzése stb. – lehetőség szerint soron kívül végezze el, és gondoskodjon a szolgáltatás folyamatos fenntartásáról.
4.	Felhívom Tatabánya Város Rendőrkapitányának figyelmét a telepen lévő állapotokra, bűncselekményekre (önkormányzati tulajdonban lévő épületek bontása az építőanyagok eladása céljából, áramlopások stb.), és kérem segítségét ezek visszaszorítására.

Budapest, 2005. július 5.

Lenkovics Barnabás sk.